МІНІСТЕРСТВО ОХОРОНИ ЗДОРОВ’Я УКРАЇНИ

ЗАПОРІЗЬКИЙ ДЕРЖАВНИЙ МЕДИЧНИЙ УНІВЕРСИТЕТ

Кафедра ф зично реаб л тац , спортивно медицини,

ф зичного виховання здоров’я

МЕДИКО-БІОЛОГІЧНІ, ПЕДАГОГІЧНІ ТА ФІЗ отерапевтичн заходи ВІДНОВЛЕННЯ СПОРТСМЕНІВ

Навчальний пос бник

Запор жжя, 2016

Михалюк Є.Л., Малахова С.М., Черепок О.О. Медико-б олог чн , педагог чн та ф з отерапевтичн заходи в дновлення спортсмен в. Навчальний пос бник. Запор жжя: ЗДМУ, 2016. 75 с.

Укладач :

Михалюк Є.Л., д.мед.н., професор, зав дувач кафедри ф зично реаб л тац , спортивно медицини, ф зичного виховання здоров’я Запор зького державного медичного ун верситету.

Малахова С.М., к.мед.н., доцент кафедри ф зично реаб л тац , спортивно медицини, ф зичного виховання здоров’я Запор зького державного медичного ун верситету.

Черепок О.О., к.мед.н., асистент кафедри ф зично реаб л тац , спортивно медицини, ф зичного виховання здоров’я Запор зького державного медичного ун верситету.

Рецензенти:

Белен чев І.Ф., д.б ол.н., професор, зав дувач кафедри фармаколог та медрецептури Запор зького державного медичного ун верситету.

Фет сова В.В., к.мед.н., доцент кафедри ф зично реаб л тац рекреац Запор зького нац онального техн чного ун верситету.

Навчальний пос бник складено на основ д ючого навчального плану та програми з навчально дисципл ни «Ф зична реаб л тац я та спортивна медицина» для студент в вищих медичних навчальних заклад в III-IV р вн в акредитац для напряму п дготовки «Медицина» 1201, для спец альностей 7.12010001 «Л кувальна справа», 7.12010002 «Пед атр я », зг дно осв тньо-квал ф кац йно характеристики та осв тньо-профес йно програми п дготовки фах вц в, затвердженими наказами МОЗ Укра ни в д 16.04.03 239 та в д 28.07.03 504, експериментального навчального плану МОЗ Укра ни, розробленого на принципах Європейсько кредитно-трансферно системи та затвердженого наказом МОЗ Укра ни в д 31.01.2005 р, 52.

Пос бник призначений для самост йно роботи студент в IV курсу медичних факультет в при п дготовц до практичних занять з дисципл ни «Ф зична реаб л тац я та спортивна медицина».

Навчальний пос бник обговорено та затверджено на зас данн циклово методично ком с ЗДМУ з терапевтичних дисципл н та рекомендовано до видання Центральною методичною радою ЗДМУ (протокол 5 в д 02.06 2016 р.).

ВСТУП

Велик обсяги нтенсивн сть тренувальних навантажень у профес йних спортсмен в призводять до перевантаження опорно-рухового апарату, морфофункц ональних зм н в тканинах органах, виникнення травм захворювань спортсмен в. У зв'язку з цим проблема в дновлення так само важлива, як саме тренування, оск льки неможливо досягти високих результат в т льки за рахунок нтенсивних об' мних тренувань.

Необх дною передумовою п двищення ефективност занять дн сть процес в впливу ф зичного навантаження на орган зм процес в в дновлення. П д впливом ф зичного навантаження в орган зм паралельно прот кають процеси в дновлення адаптац .

Ст йк сть до навантажень залежить в д процес в в дновлення. При х швидкому прот канн можна зб льшити як навантаження, так частоту тренувальних занять. Якщо в дновлення неповне, то при повторному навантаженн в дбува ться перевтома порушуються процеси адаптац .

П д час тренувальних навантажень повинен зд йснюватись контроль за процесом адаптац спортсмен в до навантажень х переносим сть. На п дстав отриманих даних плануються в дновлювальн заходи.

ф з олог чн механ зми процес в в дновлення

Масовий розвиток ф зичного виховання, особливо спорту, вимагають наукового п дходу до контролю за станом спортсмена п д час тренувань змагань, визначення його перспективност , встановлення норм харчування, сво часного виявлення передпатолог чних явищ. Для вир шення цих завдань необх дн ч тк уявлення про вплив спортивно д яльност у вигляд м'язово роботи людини на нейроендокринну регуляц ю обм ну речовин.

Будь-яка нтенсивна м'язова д яльн сть супроводжу ться зм нами нервово гормонально регуляц обм ну речовин, в результат яких в дбува ться пристосування орган зму до ф зичного навантаження. У спортсмен в ц зрушення спостер гаються ще до початку виконання ф зичних вправ, тобто п д час передстартового стартового стан в. Передстартовий стан виника за багато годин, а нер дко, нав ть за к лька дн в до початку спортивних змагань. У цей час, як правило, п двищу ться тонус симпатичного в дд лу нервово системи, посилю ться секреторна д яльн сть мозкового шару надниркових залоз, зб льшу ться вид лення кортикотроп ну кортикостеро д в. В результат п двищу ться вм ст глюкози та молочно кислоти в кров , нод виника глюкозур я. Нер дко зб льшу ться р вень л по д в у кров . Характер реакц я нейроендокринних механ зм в в передстартовому стан залежать в д майбутнього навантаження (змагання, виду спорту тощо), а також в д ндив дуальних в дм нностей спортсмена (особлив сть вищо нервово д яльност , спортивний стаж, тренован сть, в к). Важливо, що передстартов зм ни обм ну речовин, викликан зсувами нейроендокринно регуляц , сприяють моб л зац функц ональних можливостей спортсмена ще до початку ф зичного навантаження. Оптимальною пом рна активац я зазначених нейроендокринних механ зм в ("бойова готовн сть"). Менш виг дно для орган зму х р зко виражене посилення ("передстартова лихоманка") або парадоксальне гальмування ("передстартова апат я").

У процес виконання м'язово роботи нейроендокринна регуляц я направлена на моб л зац ю енергетичних ресурс в забезпечення газообм ну харчування тканин працюючого орган зму, що визнача його працездатн сть. Трива посилене вид лення норадренал ну, а при особливо посилен й робот адренал ну. Вид ля ться б льше глюкагону. Це створю можлив сть моб л зац вуглевод в (особливо при робот максимально нтенсивност ) жир в (при тривалих навантаженнях пом рно нтенсивност ). Велике значення в забезпеченн енергетичних пластичних ресурс в працюючих м'яз в в д гра посилення функц г поталамо-г поф зарно-наднирково системи.

В найближч терм ни п сля початку м'язового навантаження наста посилене вид лення корт кол бер на з г поталамуса, а пот м зб льшу ться синтез цього г поталам чного гормону початково ланки будь-яко стресорно реакц . В дпов дно п двищу ться активн сть адренокортикотропно функц г поф за кори надниркових залоз. П д впливом секретуючих кортикостеро д в активу ться глюконеогенез, створю ться фонд в льних ам нокислот, необх дний для синтезу фермент в, зб льшу ться ефективн сть тканинного дихання, стимулю ться д яльн сть Na-K-насоса. Все це створю адекватн умови для роботи не т льки скелетних м'яз в, а й для функц онування м окарда та ЦНС.

Одночасно з посиленою секрец ю кортикотроп ну п двищу ться вид лення (-ендорф ну, що певною м рою сприя зниженню нтенсивност больового синдрому при спортивних травмах.

При тривалих навантаженнях зроста секрец я соматотроп ну, що також сприя моб л зац жир в. Істотно також, що одночасно з посиленням секрец катехолам н в, кортикостеро д в та соматотроп ну зб льшу ться вироблення нсул ну, який полегшу утил зац ю моб л зац йних або новостворених вуглевод в.

При робот до стомлення в дбува ться виснаження катехолам н в х попередник в в наднирниках, зниження глюкокортико дно функц надниркових залоз зм сту соматотроп ну в кров . Поряд з цим п двищу ться секрец я кальцитон ну виника г покальц м я, що, в свою чергу, пригн чу секрец ю гормон в г поталамо-г поф зарно-наднирково системи. Таким чином, при тривалих м'язових навантаженнях створюються передумови для обмеження працездатност . Сл д вважати, що ця реакц я нейроендокринно системи носить захисний характер спрямована на запоб гання орган зму в д згубних катабол чних порушень метабол зму на збереження резерв в для подальшого в дновлення початкового стану. При надзвичайно тривал й робот може проявитися нев дпов дн сть м ж потребами орган зму в глюкоз та ефективн стю нейрогуморально регуляц вуглеводного обм ну. У таких випадках (наприклад, при марафонському б гу) нод спостер гаються г погл кем чн стани, як купуються введенням глюкози.

У в дновлювальному пер од п сля ф зичних навантажень зб льшу ться продукц я гормон в нсул ну, соматотроп ну, андроген в, що забезпечують б осинтетичн процеси. В дбува ться поступове (зазвичай фазове) в дновлення функц онального стану симпато-адреналово г поталамо-г поф зарно-наднирково системи.

Таким чином, доведено, що м'язова д яльн сть прот ка в умовах складних вза мов дносин гормональних фактор в та х вза мод з нервовою регуляц ю. Гормонам належить стотна роль в становленн тренованост орган зму.

Дуже важливо, що п знання рол гормон в в адаптац орган зму до м'язових навантажень спортивно д яльност дозволя прогнозувати можливост спортсмена, оц нювати х стан п сля виконання ф зичних вправ, а також сприяти якнайшвидшому в дновленню.

ОСОБЛИВОСТІ ВИКОРИСТАННЯ ЗАСОБІВ ВІДНОВЛЕННЯ ПРАЦЕЗДАТНОСТІ В СИСТЕМІ СПОРТИВНОГО ТРЕНУВАННЯ

У сучасному спортивному тренуванн з великими навантаженнями повторна тренувальна робота викону ться, як правило, на тл загального та локального недов дновлювання функц ональних можливостей орган зму спортсмена п сля попередн х тренувальних навантажень.

Специф ка процес в втоми в дновлення в змагальних тренувальних умовах залежить в д ряду чинник в: виду спорту, типу м'язового скорочення, к лькост та маси м'яз в, що беруть участь в рус , характеру нтенсивност виконувано роботи, ступеня тренованост , в ку стат . При однаковому вид д яльност в одних тих же ос б розвиток стомлення можлив сть його компенсац залежать в д спрямованост тренувальних занять.

Подолання труднощ в, обумовлених пошуками оптимального режиму тренувальних навантажень в окремих заняттях м кроциклах, створення адекватних умов для прот кання в дновлювальних та спец альних адаптац йних процес в може зд йснюватися в двох напрямках: а) в оптим зац планування навчально-тренувального процесу, б) в направлено-ц льовому застосуванн р зних засоб в в дновлення працездатност спортсмен в.

У спортивн й практиц розр зняють два аспекти в дновлення.

Перший використання в дновлювальних засоб в, в пер од змагання для спрямованого впливу на процеси в дновлення не т льки п сля виступу спортсмена, а й перед початком змагань в процес х проведення.

Другий аспект, включа використання засоб в в дновлення в повсякденному навчально-тренувальному процес з метою ефективного розвитку рухових якостей п двищення функц онального стану орган зму спортсмена. При цьому сл д пам'ятати, що в дновлювальн засоби сам по соб нер дко служать додатковим ф зичним навантаженням, що п дсилю вплив на орган зм. Тому лише знання законом рностей по днаного застосування засоб в в дновлення да можлив сть досягати феноменальних спортивних результат в.

Деяк автори вважають, що сам по соб терм н "засоби в дновлення" з ф з олог чних позиц й дуже в дносний, тому що в к нцевому рахунку вс види впливу на орган зм спортсмена (масаж, теплов , водн процедури тощо) додатковими подразниками, на як орган зм в дпов да в дпов дними реакц ями.

Комплексне використання педагог чних, фармаколог чних, ф з отерапевтичних та психолог чних засоб в прискорю процеси в дновлення, п двищу загальну працездатн сть, дозволяючи виконувати великий сумарний обсяг тренувального навантаження, забезпечу проф лактику перевтоми покращу процеси адаптац орган зму до несприятливих вплив в зовн шнього середовища.

Застосування засоб в в дновлення строго ндив дуально, з обов'язковим урахуванням мети, завдань етап в навчально-тренувального процесу, а також кл мато-географ чних умов проживання спортсмен в.

В домо, що працездатн сть спортсмен в у процес виконання сер й тренувальних навантажень залежить в д вза много по днання процес в втоми в дновлення. Активний вплив на в дновлювальн процеси не менш важливим завданням, н ж п дб р оптимальних засоб в метод в тренування. У зв'язку з цим сучасна концепц я спортивного тренування розгляда тренувальн навантаження наступн спец альн в дновлювальн заходи як дв нев д' мн частини диного процесу.

Науково об рунтоване використання р зних в дновлювальних засоб в, т сно пов'язане з специф кою тренувального процесу, дозволя стотно п двищити його як сть, уникнути перенавантажень, не допускати перевтоми перетренованост .

Разом з тим, надм рне захоплення засобами в дновлення або х нерац ональне застосування на тл методично неправильного планування навчально-тренувального процесу не т льки може призвести до дискредитац само де використання в дновлювальних процедур, але й завдати шкоди здоров'ю спортсмен в.

Таблиця 1

Характеристика вид в навантажень (В.М. Платонов, 1986)

Навантаження Критер величини навантаження Завдання, що вир шуються Мале Початок першо фази пер оду ст йко працездатност (20-25% в д обсягу роботи, виконувано до появи явного стомлення) П дтримання досягнутого р вня тренованост , прискорення процесу в дновлення п сля попередн х навантажень Середн Початок друго фази ст йко працездатност (40-50% в д обсягу роботи, виконувано до появи явно перевтоми) П дтримання досягнутого р вня тренованост , р шення приватних завдань п дготовки Значне Фаза компенсовано (приховано ) втоми (65-75% в д обсягу роботи, виконувано до появи явного стомлення) Стаб л зац я та подальше зб льшення тренованост Велике Поява явного стомлення П двищення тренованост

Велик навантаження характеризуються появою ознак явного стомлення, значн виконуються при частков й компенсац стомлення, що розвива ться, а мал та середн навантаження не викликають ознак втоми (табл. 1). Виконання в заняттях р зно спрямованост тих чи нших вправ у стан явного стомлення вже не нада тренувального ефекту. Тому заняття сл д припиняти при появ явного стомлення, як ознаки достов рного зниження працездатност . Досл дженнями доведено, що виконання напружено м'язово роботи пов'язане з витрачанням енергопотенц алу функц й, його в дновленням до доробочого р вня, надв дновлення подальшою стаб л зац ю на доробочому або близькому до нього р вню. Наявн сть цих етап в визнача коливання працездатност спортсмена: розр зняють фази знижено працездатност , в дновлення та надв дновлення (суперкомпенсац ).

В дновлення п сля ф зичних навантажень означа не т льки повернення функц й орган зму до початкового або близького до нього р вня. Прогресуючий розвиток тренованост спортсмена результатом того, що сл дов реакц , як спостер гаються в орган зм п сля окремих тренувальних навантажень, не усуваються повн стю, а збер гаються закр плюються.

З метою рац онального чергування навантажень необх дно враховувати швидк сть прот кання процес в в дновлення п сля навантажень окремих вправ, х комплекс в, сер й занять, м кроцикл в. В домо, що в дновлювальн процеси п сля будь-яких навантажень прот кають р зночасно, при цьому найб льша нтенсивн сть в дновлення спостер га ться в дразу п сля навантажень. У м ру накопичення в орган зм зрушень, як насл дком навантаження, в дновн процеси спов льнюються. Зг дно з даними В.М. Зац орського, в ц лому, при навантаженнях р зно спрямованост , величини тривалост , протягом першо третини в дновлювального пер оду прот ка близько 60 %, у друг й 30 % в трет й 10 % в дновлювальних реакц й.

В дм нною особлив стю прот кання в дновлювальних процес в п сля тренувальних змагальних навантажень неодночасн сть (гетерохронн сть) в дновлення р зних показник в до вих дного р вня. Встановлено, що п сля виконання тренувальних вправ в режим 90% нтенсивност тривал стю 30 с в дновлення працездатност зазвичай в дбува ться протягом 90-120 с. Окрем показники вегетативних функц й повертаються до доробочого р вня через 30-60 с, в дновлення нших може затягнутися до 3-4 б льше хвилин. Под бна тенденц я спостер га ться в ход в дновлювальних процес в п сля виконання програм тренувальних занять, участ в змаганнях. В дновлення основних показник в киснево-транспортно системи в дбува ться ран ше, н ж повертаються до вих дного р вня енергетичн ресурси. Участь у в дпов дальних змаганнях, пов'язана з великим псих чним навантаженням, часто призводить до того, що найб льш тривалим виявля ться в дновлення псих чних функц й спортсмена.

Гетерохрон зм в дновлювальних процес в обумовлений р зними причинами, в першу чергу спрямован стю тренувального навантаження. Саме ця обставина, за нших однакових умов, визнача м ру участ у виконуван й робот р зних ланок функц онально системи, вказу на ступ нь х пригн чення тривал сть в дновлення. Великий також вплив законом рностей вза мод в процес роботи в дновлення регуляторних виконавчих ланок орган зму, р зних шлях в енергозабезпечення роботи тощо.

Таким чином, для рац онально побудови тренувального процесу важливо як вдосконалюються п д впливом тренування в дновлювальн можливост орган зму спортсмена. Виявлено, що не т льки п сля стандартних, але й п сля граничних навантажень працездатн сть резерви функц ональних систем в дновлюються швидше у спортсмен в вищо квал ф кац або б льше тренованих. Тому при плануванн в дновлювальних заход в сл д пам'ятати, що х загальна спрямован сть нтенсивн сть багато в чому залежать в д пер оду тренувального процесу завдань конкретного м кроциклу. Так, планування р зних засоб в метод в в дновлення повинно базуватися на суворому науковому фундамент , з урахуванням ндив дуального п дходу, пропорц йност посл довност застосування комплексу в дновлюваних засоб в.

Р зноман тн в дновлювальн засоби, що використовуються в спортивн й практиц , умовно п дрозд ляються на три групи: педагог чн , медико-б олог чн та психолог чн .

До педагог чних засоб в в дновлення в дносяться ф зичн вправи, п дб р вар ативн сть по днання яких у структур програм тренувальних занять в мезо- м кроциклах забезпечу досягнення заданого (планованого) результату. Педагог чн засоби, спрямован на прискорення процес в в дновлення, сл д застосовувати ндив дуально з урахуванням функц ональних особливостей орган зму кожного спортсмена. Тому навряд чи сл д вважати доц льною практику коп ювання методики застосування засоб в в дновлення видатними спортсменами, як з педагог чно , так з ф з олог чно точки зору.

В даний час доведено необх дн сть суворо в дпов дност м ж пер одами напружено роботи в дносного в дновлення в мезоциклах. При цьому необх дно враховувати тривал сть цих пер од в величину навантаження в кожному з них. Чим вище навантаження в ударних м кроциклах, тим нижче вони повинн бути у в дновлювальних; чим тривал ший пер од напружено роботи, тим довше ма бути час, що в дводиться на в дновлення.

При плануванн педагог чних засоб в в дновлення спортивно працездатност в мезоцикл необх дно виходити з його завдань. У мезоцикл можуть застосовуватися м кроцикли, засоби спрямован сть яких сприяють переважно п двищенню окремих стор н п дготовленост , зд йсненню нтегрально п дготовки або в дновленню створенню сприятливих умов для прот кання адаптац йних процес в п сля великих сумарних навантажень попередн х цикл в.

ПСИХОЛОГІЧНІ ТА Педагог чн засоби в дновлення ПРАЦЕЗДАТНОСТІ СПОРТСМЕНІВ

В даний час у практиц спорту велика увага прид ля ться розробц методичних прийом в, що дозволяють створити в процес спортивного тренування умови для крайнього граничного проявив рухових зд бностей можливостей вдосконалення функц ональних систем орган зму. І хоча можливост адаптац людини до високих спортивних навантажень далеко ще не вичерпан , про що говорить неухильне зростання рекорд в у вс х видах спорту, вони все ж не безмежн .

Участь у змаганнях супроводжу ться значними ф зичними та психолог чними напругами, зумовленими зб льшеними вимогами до р вня спортивно майстерност , жорсткою конкуренц ю суперник в, а також впливом нших зовн шн х фактор в.

Інтенсиф кац я тренувального процесу здатна викликати зрив адаптац спортсмена до неминуче наростаючих навантажень. Виника необх дн сть нормал зац псих чного стану спортсмена, пом'якшення негативних вплив в надм рно псих чно напруженост та актив зац в дновлювальних процес в.

Інтенсиф кац я тренувально та змагально д яльност вимага в дпов дно нтенсиф кац процес в в дновлення. Встановлено, що процес тренування особливост змагально д яльност мають сво законом рност та умови, часом не дозволяють використовувати традиц йн педагог чн та медико-б олог чн засоби в дновлення. Наприклад, за участю велосипедист в у багатоденн й велогонц не завжди можна використовувати так широко вживан в дновлювальн заходи, як сауна, лазня н. Тому правильне, ц леспрямоване використання психолог чних засоб в у процес в дновлення працездатност спортсмен в дозволя з великою ефективн стю актив зувати в дновлювальн процеси, оптим зувати псих чний стан, що в свою чергу п двищу ефективн сть тренувально та змагально д яльност .

Найголовн ше значення серед в дновних засоб в належить педагог чним засобам в дновлення. Саме вони найб льш природними найефективн шими засобами, оск льки скерован безпосередньо на основн процеси, як визначають працездатн сть - процеси втоми в дновлення. Створюючи умови для оптимального, найб льш сприятливого стомлення, вони тим самим повною м рою реал зують його д ю як стимулятора в дновних процес в. За допомогою педагог чних засоб в вда ться реал зувати ще один механ зм функц онального в дновлення, пов'язаний з реал зац ю феномену активного в дпочинку. Варто мати на уваз , що цей вид в дпочинку може зд йснюватися не т льки у явн й форм (наприклад, коли стомлен м'язи в дпочивають, у той час як працюють нш м'язи), а й у форм тренувальних занять, якщо у цих заняттях чергуються р зн за характером ф зичн навантаження.

До суто педагог чних засоб в в дновлення працездатност належать рац ональне по днання та посл довн сть навантажень застосування в дпочинку щоразу, коли в ньому виника потреба продовження навантаження може призвести до перевтомлення, вар ативн сть тренувальних засоб в, по днання специф чних неспециф чних засоб в ф зично п дготовки, статичних та динам чних зусиль, уведення в заняття елемент в гри, а також вправ для розслаблення м'яз в, застосування спец ально розминки подовжено заключно частини занять.

Активний в дпочинок ма д апазон застосування, який значно виходить за меж ф зичного тренування спорту. Фах вц використовують його для стимуляц працездатност в умовах будь-яких занять ф зичними вправами, а також в умовах прац та навчання. Будь-яка одноман тна тривала робота потребу процедур активного в дпочинку як обов'язково умови рац онально д яльност людини. Найефективн шим методом активного в дпочинку застосування за перших ознак втоми (не тод , коли вона значна!) ф зичних вправ для м'яз в, як не беруть участ в робот . Якщо робота не пов'язана з стотною м'язовою д яльн стю (наприклад, розумова праця), то як активний в дпочинок можна використати загально-розвиваюч вправи або переключення на нший вид роботи. Найб льш ц нний оздоровчий результат застосування активного в дпочинку проявля ться у так званому ефект гас ння реакц й кровооб гу дихання, спричинених попередньою роботою, тобто у терм нов й економ зац цих реакц й, що означа стотне полегшення функц онального стану стомленого орган зму. Вплив активного в дпочинку можна розум ти як сво р дне антинавантаження, коли на в дм ну в д тренувальних занять застосовуван вправи полегшують д яльн сть орган зму.

Щоб досягти найб льшого оздоровчого результату, використовуючи активний в дпочинок, треба керуватися такими правилами:

1. Зважати на топограф ю застосовуваних ф зичних вправ, залучаючи до д яльност не т льки м'язи, як не беруть участ в робот , а й так , котр симетричними до стомлених.

2. Забезпечити оптимальну нтенсивн сть активуючо д яльност . Цю нтенсивн сть доц льно визначати за ЧСС. Процедура активного в дпочинку, використана у процес роботи або навчання, якщо взяти окремо, повинна призводити до зростання ЧСС не б льш як на 35-40 % в д вих дного р вня за умов ф зично прац не б льш як на 40-50 % - за умов розумово прац для молодих ос б в дпов дно 25-30 % 30-40 % - для людей л тнього в ку. За умов ф зичного тренування ор нтиром ЧСС п д час ф зичного навантаження: активний в дпочинок, якщо в н д йсно стимулю в дновлення працездатност , повинен прискорювати реституц ю пульсу б льше, н ж пасивний в дпочинок.

3. Надавати перевагу використанню в процедурах активного в дпочинку нформац йно насичених, тобто збагачених руховими переключеннями, ф зичних вправ.

4. У видах спорту, яким притаманна одноб чн сть м'язових зусиль (фехтування, тен с, каное тощо), як обов'язковий елемент тренувальних занять треба включати активний в дпочинок у форм так званих дзеркально виконуваних вправ. Так вправи забезпечують проф лактику можливих порушень морфофункц онального стану орган зму внасл док дисгармон йних тренувальних навантажень.

Найб льшу оздоровчу ефективн сть активний в дпочинок виявля у раз застосування його в коротких перервах м ж навантаженнями. Що менша тривал сть перерви, то в дносно б льша результативн сть активного в дпочинку. Це дозволя використовувати такий вид в дпочинку в умовах будь-яко прац або тренування.

Фармаколог чн засоби

в дновлення спортивно працездатност

Для п дтримки працездатност спортсмен в, прискорення процес в в дновлення п сля великих навантажень, при гострому хрон чному стомленн , перевтом , хворобливому стан в сучасному спорт застосовуються р зн фармаколог чн засоби. Особлива увага прид ля ться фармаколог чним препаратам рослинного походження. У кожному конкретному випадку л кар тренер вир шують питання про використання тих чи нших в дновлювальних засоб в.

В там ни. Серед фармаколог чних засоб в в дновлення спортивно працездатност проф лактики перевтоми особливе м сце займають в там ни. Недол к х в орган зм призводить до зниження працездатност , стомлення р зних хворобливих стан в.

В даний час в спорт застосовуються, як правило, комплексн в там нн препарати, серед яких найб льш поширен :

Ундев т застосову ться при швидк сно-силових навантаженнях по 2 драже 2 рази на день протягом 10 дн в, пот м по 1 драже 2 рази на день протягом 20 дн в, при навантаженнях на витривал сть по 2 драже 2 рази на день (курс 15 дн в).

Аеров т прийма ться по 1 драже 1 раз на день (курс 30 дн в).

Глутамевит м стить 10 р зних в там н в, глютам нову кислоту, они кальц ю, фосфору, зал за, м д кал ю у вигляд солей. Доза: по 1 таблетц 3 рази на день в пер од великих ф зичних навантажень, при тренуваннях в середньог р' , в умовах жаркого кл мату.

Комплев т м стить м кроелементи, сол , пол в там ни. Доза: по 1 таблетц 3 рази на день.

Ол гов т м стить м кроелементи, сол . Доза: по 1 драже 3 рази на день.

Декамев т п дсилю захисн функц орган зму, нада тон зуючу д ю. Застосову ться при великих ф зичних навантаженнях, розладах сну, неврозах. Доза: по 1 таблетц 2 рази на день.

Пол в таплекс м стить 10 в там н в. Показаний при стомленн перевтом , для проф лактики в там нно недостатност . Доза: по 1 драже 3 4 рази на день.

Комплекс в там н в В застосову ться в умовах жаркого кл мату, при висок й п тливост в там нн й недостатност . Доза: по 1 таблетц 2 рази на день.

В ваптол м стить в там ни С, А, РР, Е, в там ни групи В, м кроелементи. Доза: по 1 капсул 2 рази на день.

Тетрав т застосову ться п сля нтенсивних ф зичних навантажень, при тренуванн в жаркому кл мат . Доза: по 1 таблетц 2 3 рази на день.

Аскорутин включа аскорб нову кислоту 0,05 г, рутин 0,025 г, глюкозу 0,2 г. До складу препарата входить в там н Р, що в дноситься до б олог чно активних пол фенол в; разом з в там ном С вони зм цнюють ст нки судин регулюють х проникн сть. В там н Р б льш ефективно д в присутност аскорб ново кислоти, зокрема в процесах б олог чного окислення в дновлення, ма антим кробн властивост . Приймають аскорутин при ф зичних навантаженнях на витривал сть по 1 таблетц 3 рази на день.

Ев н комплекс в там н в Е С. Приймають по 1 2 капсул 3 рази на день.

Цианокобалам н фол ва кислота препарат, який стимулю кровотворення, бере участь в синтез ам нокислот нукле нових кислот, в утворенн та обм н хол ну. Приймають при анем нших захворюваннях, деф цит в там ну В12 фол во кислоти, п д час тренувань в середньог р' , захворюваннях печ нки (особливо у спортсмен в, що знижують масу т ла) по 1 таблетц 2 3 рази на день.

Кр м комплексних в там нних препарат в у спорт застосовуються й окрем в там ни. Найб льш часто використовуються наступн .

Аскорб нова кислота (в там н С) ефективним засобом стимулювання окислювальних процес в, п двищення витривалост та в дновлення працездатност . Проф лактичний зас б при гострих захворюваннях верхн х дихальних шлях в, фурункульоз , отру ннях. Вона входить до складу поживних сум шей, як застосовуються п д час тренувань в горах. В там н С приймають всередину в таблетках по 0,5 г 3 рази на день. За 10 15 хв. до старту при короткочасних нтенсивних навантаженнях рекоменду ться приймати 150 200 мг аскорб ново кислоти.

Недостатн сть в там ну С спостер га ться зазвичай взимку та ранньо весни, що зумовлено низьким вм стом аскорб ново кислоти в продуктах в ц сезони року, проявля ться в зменшенн оп рност орган зму простудним захворюванням, п двищен й стомлюваност .

Токоферол ацетат (в там н Е) регулю окислювальн процеси, сприя накопиченню АТФ в м'язах, п двищу працездатн сть, особливо в умовах киснево недостатност (г покс ) в середньог р' . При перетренованост гострому стомленн приймають по 1 чайн й ложц 5 % або 10 % масляного розчину, для внутр шньом'язового введення по 1 ампул протягом 10 15 дн в, при звичайних тренуваннях по 15 50 мг 2 рази на день протягом 5 10 дн в. Недостатн сть в там ну проявля ться в порушенн периферичного кровооб гу, м'язов й слабкост , руйнуванн еритроцит в.

Мор стерол комплекс рослинних стерин в (( ситостер н, компестер н, стигмастер н) натуральних токоферол в ((, (, (), що вид лен з со вого масла. Б олог чна д я нормал зац я л п дного обм ну, стаб л зац я кл тинних мембран, участь в регуляц муногенезу. Доза: по 1 капсул 2 рази на день (курс 15 20 дн в).

Кальц ю пангамат (в там н В15) п двищу ст йк сть орган зму до г покс , покращуючи засво ння кисню тканинами, зб льшу синтез гл когену в м'язах, печ нц , м окард , а також креатинфосфата в м'язах м окард , особливо при м'язов й д яльност . Застосову ться для прискорення в дновлення працездатност п сля великих ф зичних навантажень при виражен й киснев й заборгованост , при явищах перенапруження м окарда, больовому печ нковому синдром , п д час тренувань в середньог р' . Приймають в там н В15 по 150 200 мг на день за 4 6 дн в до змагань в наступн дн перебування в середньог р' .

П ридоксальфосфат коферментна форма в там ну В6 (п ридоксину) сприятливо вплива на вм ст холестерину л п д в, зб льшу к льк сть гл когену в печ нц покращу детоксикац йн властивост , зменшу нтоксикац ю в д он зуючо рад ац , запоб га деяким вестибулосенсорним порушенням. Препарат застосовують при хрон чному гепатит , ураженнях периферично нервово системи, а також як проф лактичний зас б при вест булосенсорних порушеннях по 1 таблетц 3 рази на день п сля ж . При недостатност в там ну В6 в дзначаються драт влив сть, зниження апетиту, лущення шк ри, кон'юнктив т, порушу ться ресинтез АТФ.

Протиг поксичн засоби

Група цих препарат в повинна п двищувати резистентн сть орган зму до гостро г покс , в тому числ гранично , стотно не зм нювати д яльн сть ЦНС, серцево-судинно та нших систем, а також не знижувати ф зичну розумову працездатн сть орган зму при звичайному забезпеченн його киснем сприяти збереженню в умовах г покс . Ц препарати мають позитивну д ю на орган зм при розвитку киснево недостатност , при цьому пол пшу ться загальне самопочуття, знижу ться нтенсивн сть симптом в г покс , п двищу ться ф зична працездатн сть.

Бемит л сприя прискоренню в дновлення п двищення працездатност . Застосову ться по 0,25 г протягом 2 3 тижн в або по 0,5 г протягом 10 дн в.

Глютам нова кислота (глютамат натр ю) стимулю окислювальн процеси. Приймають по 1 2 таблетц п сля тренувань або змагань.

Гут м н зб льшу нтенсивн сть гл кол зу, економить витрачання гл когену п д час ф зичних навантажень, обмежу накопичення надлишкового лактату. Приймають по 1 2 таблетц п сля тренувань, по 2 3 таблетц за 1 1,5 год. до змагань.

Цитомак (цитохром С) переносник електрон в, д при г покс . Вводять внутр шньом'язово по 1 ампул п сля тренувань як зас б в дновлення, особливо при високому лактат , а також перед стартом у видах спорту цикл чного характеру.

Препарати, що впливають на енергетичн метабол чн процеси

Церн лтон м стить м кроелементи в там ни, волод загальнозм цнюючим ефектом, п двищу ст йк сть орган зму до нфекц й та запалень. Показання: част рецидиви простудних захворювань, запальн процеси (бронх ти, простатити, уретрити та н.). Застосову ться як проф лактичний зас б, а також при зм н тимчасового пояса. Доза: по 3 4 таблетки на день.

П кам лон явля собою пох дне н котиново та γ ам номасляно кислот. Зн ма психоемоц йну збудлив сть, в дчуття втоми, п двищу впевнен сть у соб , покращу настр й, створю враження "ясно голови", виклика бажання тренуватися, волод протистресовою д ю, усува передстартовий стрес, прискорю процеси в дновлення, покращу сон. Доза: по 1 2 таблетц 2 рази на день.

Аспаркам м стить кал ву магн ву сол аспараг ново кислоти. Усува електрол тний дисбаланс в орган зм , сприя проникненню он в кал ю магн ю у внутр шньокл тинний прост р, ма протиаритм чн властивост , знижуючи збудлив сть м окарда. Застосову ться для проф лактики перевтоми (перенапруги), при зниженн маси т ла, при тренуванн в жаркому кл мат . Доза: по 1 2 таблетц 3 рази на день.

Ноотроп л покращу метабол зм мозкових кл тин. Застосовують для зняття втоми, п сля струс в (у боксер в, бобсле ст в та н.). Доза: по 1 капсул 3 рази на день (курс 10 12 дн в).

Янтарна кислота пол пшу обм нн процеси. Доза: по 1 2 таблетц п сля тренувального заняття.

Саф нор застосову ться в пер од нтенсивних навантажень, при стомлюваност , зм нах на ЕКГ. Доза: по 1 таблетц 3 рази на день (курс 10 15 дн в).

Карн тин хлорид анабол чний зас б негормонально природи. Сприя покращенню апетиту, зб льшенню м’язово маси т ла, нормал зац основного обм ну. Показання: захворювання стани, що супроводжуються зниженням апетиту, зменшенням маси т ла, ф зичне виснаження, травматична енцефалопат я. Доза: 1 2 чайн ложки 2 3 рази на день.

Кобамам д природною коферментной формою в там ну В12, що визнача його активн сть в р зних метабол чних процесах; необх дний для багатьох ферментних реакц й, що забезпечують житт д яльн сть орган зму, в д гра велику роль в засво нн б осинтез б лка, обм н ам нокислот, вуглевод в л п д в, а також багатьох нших процес в. Показання: анем я, захворювання периферично нервово системи, астен чн стани та н. Доза: по 1 таблетц 3 4 рази на день. Часто кобамам д застосовують разом з карн тином, запиваючи кип'яченою водою з холосасом (або розчином шипшини з в там ном С).

Бенфот ам н по фармаколог чними властивостями близький до т ам ну кокарбоксилази. Показання: г пов там ноз групи В, астеноневротичний синдром, вегетосудинна дистон я, захворювання печ нки, зм ни на ЕКГ (порушення процес в реполяризац та н.). Доза: по 1 таблетц 3 рази на день п сля ж .

Фосфаден застосову ться при хрон чному ф зичному перенапруженн серця. Доза: до 100 мг на добу протягом 7 10 дн в у по днанн з рибоксином. При передозуванн нер дко виника "затуркан сть" м'яз в. В цьому випадку треба зменшити дозу, зробити г пертерм чну ванну масаж на н ч.

Комплам н п дсилю кровооб г в кап лярах, що сприя пол пшенню постачання кисню тканинам; прискорю окислювальн процеси в тканинах. Показання: травматичн пошкодження мозку (струс, забиття), м грен , "затуркан сть" м'яз в, анокс я тканин. Доза: 1 драже 2 3 рази на день.

Пантокрин р дкий спиртовий екстракт з пант в марала, зюбра плямистого оленя. Застосову ться як тон зуючий зас б при перевтом , неврастен , астен чних станах, слабкост серцевого м'яза, г потон . Доза: по 30 40 крапель до прийому ж 2 3 рази на день або п дшк рно 1 мл в день (курс 10 12 дн в). При п двищеному артер альному тиску пантокрин застосовувати не можна.

Рибоксин ( нозит ф) бере безпосередню участь в обм н глюкози, актив зу ензими п ровиноградно кислоти, що забезпечу нормальний процес дихання, посилю ефект д оротату кал ю, особливо при тренуванн на витривал сть. Показання: гостре хрон чне перенапруження серця, можлив сть виникнення больового печ нкового синдрому, порушення серцевого ритму, нтенсивн тренування та н. Доза: по 1 таблетц 4 6 раз в на день, залежно в д виду спорту маси спортсмена (курс 10 20 дн в).

Аденозинтрифосфорна кислота утворю ться при реакц окислення в процес гл кол тичного розщеплення вуглевод в. Особливо важливе значення ма для скорочувально д яльност скелетних серцевого м'яз в. П д впливом АТФ посилю ться коронарний мозковий кровооб г. Доза: внутр шньом'язово по 1 мл 1 % розчину щодня (курс 20 н' кц й).

Кал ю оротат волод антид строф чною д ю, тому може призначатися з проф лактичною метою при великих ф зичних навантаженнях. Показання: гостре хрон чне ф зичне перенапруження, печ нково-больовий синдром, захворювання печ нки жовчних шлях в, порушення серцевого ритму. Доза: 0,5 г 2 3 рази на день. При тривалому застосуванн можлив алерг чн реакц .

Кокарбоксилаза бере участь у регуляц вуглеводного обм ну, зменшу ацидоз, нормал зу серцевий ритм. Показання: перенапруження м окарда п сля великих ф зичних навантажень, порушення серцевого ритму, недостатн сть коронарного кровооб гу. Доза: внутр шньом'язово по 0,05 0,1 г щоденно (зазвичай разом з АТФ), при перенапруженн серця 0,1 1 г. Курс 10 15 дн в.

Глютам нова кислота бере участь в реакц ях обм ну, в окислювальних процесах в кл тинах мозку, п двищу ст йк сть орган зму до г покс , сприятливо д стосовно в дновлювальних процес в п сля ф зичних навантажень, пол пшу роботу серця. Показання: велик ф зичн та псих чн навантаження. Доза: по 1 таблетц 2 3 рази на день п сля ж (курс 10 15 дн в).

Ам налон (гаммалон) бере участь в обм нних процесах головного мозку. Показання: перенесен черепно мозков травми, головн бол , безсоння, запаморочення, пов'язан з п двищенням артер ального тиску. Доза: по 1 2 таблетц 3 4 рази на день. Курс при травмах 2 3 м сяц . З метою в дновлення працездатност доза зменшу ться до 2 3 таблеток на день (курс 10 15 дн в).

Кальц ю гл церофосфат вплива на обм н речовин, п дсилюючи анабол чн процеси. Показання: нтенсивн тренувальн навантаження, перетренован сть, в дновлення п сля великих ф зичних навантажень, перевтома, виснаження нервово системи. Доза: по 0,1 0,3 г 2 3 рази на день (часто в по днанн з препаратами зал за).

Ферроплекс включа аскорб нову кислоту, сульфат зал за. Показання: нтенсивн тренування, анем та н. Доза: по 2 драже 3 рази на день п сля ж .

Л поцеребр н м стить фосфорно л п дн речовини, витягнут з мозково тканини велико рогато худоби. Застосову ться п д час нтенсивного тренування змагань, при перетренуванн , перевтом , занепад сил, г потон . Доза: по 1 таблетц 3 рази на день (курс 10 15 дн в).

Фосфрен застосову ться при перевтом , неврастен , п д час тренувань в горах. Доза: по 1 2 таблетц 2 рази на день (курс 2 тижн ).

Препарати, що застосовуються при печ нково-больовому синдром

Його причиною порушення внутр шньопеч нкового кровооб гу, киснева недостатн сть, що негативно вплива на структуру функц ю паренх ми печ нки.

Кукурудзян рильця (р дкий екстракт) приймають по 30 40 крапель 3 рази на день.

Холосас сироп, приготовлений з згущеного водного екстракту плод в шипшини цукру. Волод жовчог нною д ю. Доза: по 1 чайн й ложц 3 рази на день до ж .

Чай жовчог нний застосовують при хрон чному холецистит : 2 столов ложки сум ш заварюють в трьох склянках окропу, настоюють 30 хвилин, проц джують п'ють по ½ склянки 3 рази на день за 20 хвилин до ж .

Мет он н регулю функц ю печ нки, прискорю в дновн процеси п сля великих ф зичних навантажень. Доза: по 0,5 г 3 рази на день за годину до ж (курс 10 30 дн в). П сля 10 дн в прийому рекоменду ться перерва на 10 дн в.

Зиксорин посилю утворення глюкоурон за, тим самим сприяючи виведенню з орган зму ендогенних метабол т в ксеноб отик в, що вид ляються у форм глюкурон ду; зб льшу к льк сть жовч . Доза: однократно 2 4 капсули п сля нтенсивних ф зичних навантажень, а також при зниженн маси т ла.

Ессенц але включа есенц альн фосфол п ди, як основними елементами у структур кл тинно оболонки кл тинних органел. Через нестачу фосфол п д в в дбува ться порушення жирового обм ну, що веде до жирового переродження печ нки. Показання: гострий хрон чний гепатит, порушення функц печ нки. Доза: по 1 капсул 3 4 рази на день п д час ж або внутр шньовенно по 1 ампул на 5 % розчин глюкози або фруктози (декстрози).

Легалон включа рослинний компонент сил марин. В н д як стаб л затор кл тинно мембрани захища печ нку в д шк дливих вплив в. Показання: гострий гепатит, хрон чн захворювання печ нки. Доза: по 1 драже 3 4 рази на день.

Карсил м стить, як легалон, сил марин. Показання: хрон чн запалення печ нки, синдром п сля гепатиту. Застосову ться як проф лактичний зас б. Доза: по 1 драже 3 рази на день.

Фестал регулю травлення. Показання: порушення функц гастро нтестинальних залоз, хвороби печ нки, порушення процес в травлення. Доза: по 1 2 драже п д час ж .

Адаптогени препарати, що впливають на енергетичн процеси в орган зм

Для регуляц стресу застосовуються адаптогени, як завдяки х тон зуюч й д п двищують оп рн сть орган зму до р зних несприятливих фактор в. Адаптогени д ють т льки при надм рних ф зичних психоемоц йних навантаженнях.

Основна д я адаптоген в поляга в затримц розвитку дистроф чних процес в в орган зм , що знаходиться в стан стресу, зм н вуглеводного обм ну, що виклика ланцюг нших метабол чних зрушень, включаючи стимуляц ю синтезу деяких б лкових фермент в. Механ зм д адаптоген в, ймов рно, пов'язаний з п двищенням енергетичних резерв в в орган зм , особливо в ЦНС.

Ц препарати називаються також рослинними психоерг заторами 1 ряду, тобто основними стимуляторами ф зично псих чно працездатност . Вони призначаються з урахуванням добового тижневого ритму працездатност , оск льки зм нюють структуру сну при тривалому застосуванн можуть викликати безсоння. Їх не рекоменду ться приймати при п двищен й нервов й збудливост , безсонн , п двищеному АТ, деяких порушеннях серцево д яльност , гарячкових станах. Адаптогени в пом рних дозах п двищують артер альний тиск, а в середн х великих знижують.

У спортивн й практиц користуються двома методами застосування адаптоген в.

1. "Ударний метод". Незадовго до старту пс хоерг затори приймають для зняття нервово напруги, стимуляц астен чних реакц й, виявлення прихованих резерв в орган зму, "поточного" в дновлення працездатност п дтримки гомеор тмок неза. Ц адаптогени використовуються в заздалег дь обраному дозуванн з урахуванням ндив дуально реакц на них тривалост д .

2. Курсовий метод. В н спрямований на терм нове в дставлене в дновлення працездатност , досягнення фази суперкомпенсац з максимальною позитивною ампл тудою б оритмолог чних показник в внутр шнього середовища. У м ру звикання доза прийому препарату поступово зб льшу ться, але зазвичай не б льше н ж в 3 4 рази. У вс х випадках рекоменду ться пер одична зм на препарат в з метою попередження явищ кумуляц адаптац до них функц ональних систем орган зму тому, що, хоча ц рослини мають близьк ф з олог чн ефекти, конкретн б ох м чн точки х д , вочевидь, р зн .

Женьшень. Препарати женьшеню волод ють тон зуючою адаптогенною д ю, стимулюють обм н речовин, перешкоджують розвитку загально слабкост , втоми, виснаження, п двищують працездатн сть при неврастен , неврозах, астен чних та депресивних станах, явищах перетренованост .

Спиртову настоянку кореня женьшеню (10 %) приймають по 20 25 крапель 2 рази в день до ж (у перш й половин дня), порошок та таблетки по 0,15 г до ж 2 рази в день. Курс 10 15 дн в.

Арал я маньчжурська. Препарати з кор ння арал використовують як тон зуючий зас б для п двищення ф зично розумово працездатност , особливо у фаз суперкомпенсац , п сля тренувань, а також для проф лактики перевтоми, при астен чних станах, при явищах вегетодистон з зниженим артер альним тиском.

Настоянку кор ння арал (1:5) на 70 % спирт вживають по 30 40 крапель 2 рази в день, звичайно в перш й половин дня; таблетки сапарал, що м стять аралоз ди п сля ж по 0,05 г 2 рази на день (вранц вдень). Курс 2 3 тижн . Зазвичай 2 3 курсу з 1 2 тижневою перервою.

Заманиха висока. Препарати з кореня кореневищ заманихи по психоерг зуюч й д поступаються род оли рожев й, женьшеню, арал , однак б льш ефективн при так званих периферичних формах м'язово втоми, астен з ад нам чним компонентом. Враховуючи низьку токсичн сть заманихи, можна рекомендувати прийоми курсами п сля м жсезоння, при «входженн » в тривал ф зичн навантаження. Протипоказання т ж, що для нших адаптоген в. Приймають по 30 40 крапель настоянки заманихи 2 рази на день за 15 30 хв. до ж .

Золотий кор нь (род ола рожева). Препарати з ц рослини оптим зують окислювальн процеси в ЦНС, покращують слух з р, надають стимулюючу д ю на г поталамо г поф зарно надниркову систему, тобто р зко п двищують ступ нь адаптац орган зму до д екстремальних чинник в. Екстракт з кореневищ род оли рожево приймають по 5 10 крапель 2 рази в день за 15 30 хв. до ж . Курс 10 20 дн в.

Левзея сафлоровидна (марал в кор нь). Препарати з ц рослини тон зують ЦНС, пролонгують пер од п ку п двищено розумово ф зично працездатност .

Настоянку р дкий екстракт левзе приймають по 15 20 крапель з водою за 20 хвилин до ж 2 рази на день (у перш й половин дня). Курс 2 3 тижн .

Лимонн к китайський. П двищу ф зичну працездатн сть, актив зу обм н речовин регенераторн процеси при упов льнених станах з зниженою реактивн стю, що дозволя розглядати лимонн к як сво р дний б остимулятор. Плоди лимонн ка тон зують ЦНС, серцево-судинну дихальну системи, п двищують ст йк сть орган зму до кисневого голодування, нормал зують кислотн сть вид лення шлункового соку при гастритах, особливо г перацидних.

Теплий в двар сухих плод в (20 г на 200 мл води) приймають по 1 столов й ложц 2 рази на день до ж або через 4 години п сля ж , спиртову настоянку по 20 40 крапель 2 рази в день, порошок або таблетки по 0,5 г вранц вдень.

Стеркул я платанолистна. Листя стеркул майже не м стять сильнод ючих речовин, у зв'язку з чим волод ють м'яким психостимулюючим ефектом. Препарати стеркул можна приймати при загальн й слабкост , млявост , перевтом , поганому настро , головному бол , зниженн м'язового тонусу, п сля перенесених нфекц йних захворювань, астен . Однак незважаючи на надзвичайно низьку токсичн сть, препарати стеркул небажано приймати ввечер , а також протягом тривалого часу. 10 40 крапель спиртово настоянки з листя стеркул приймають 2 рази на день. Курс до 1 м сяця.

Елеутерокок колючий. Препарати елеутерококу використовуються за тими ж показаннями, що нш адаптогени групи женьшеню. Елеутерокок ма певн антитоксичн властивост за рахунок виборчого накопичення таких м кроелемент в, як м дь, марганець особливо кобальт, як у вигляд металоорган чних сполук стимулюють еритропоез та мун тет, надають антиг поксичну, протистресорну, гепатопротекторну рад озахисну д ю. Екстракт елеутерококу р дкий (на 40 % спирт ) приймають по 2 мл за п вгодини до ж 2 рази в день.

Ех нокок колючий прискорю в дновлення орган зму спортсмен в, тон зу ЦНС. Екстракт приймають по 2 мл протягом м сяця кожен день.

Лев тон комплекс еколог чно чистих компонент в, таких як кв тковий пилок (бджолине обн жжя), порошок з кор ння левзе , в там н Е, в там н С в одн й таблетц . Основною д ю препарату п двищення розумово ф зично працездатност , прискорення в дновлення та адаптац до ф зичних навантажень в екстремальних станах, а також антиоксидантний ефект. При заняттях важкою атлетикою, атлетизмом, бод б лд нгом рекоменду ться по 3 4 таблетки на день протягом 20 30 дн в, 4 курси на р к.

Елтон еколог чно чистий продукт, що склада ться з порошку кор ння елеутерококу, в там ну Е, в там ну С, кв ткового пилку. Препарат стимулю функц ю ЦНС, п двищу ф зичну розумову працездатн сть, загострю слух з р. Рекоменду ться по 3 4 таблетки на день протягом 20 30 дн в, 4 курси на р к. Останн й прийом препарату не п зн ше 18 год., не рекоменду ться приймати особам з алерг ю на продукти бдж льництва.

застосування Загартовування,

як в дновлювального засобу

Загартовування орган зму це система проф лактичних процедур, що сприяють п двищенню оп рност орган зму несприятливих вплив в зовн шнього середовища, формуванню умовно-рефлекторних реакц й терморегуляц з метою вдосконалення.

Терморегуляц я орган зму це здатн сть людини збер гати температуру внутр шн х орган в в певних вузьких межах, незважаючи на значн коливання температури зовн шнього середовища.

В дбува ться це так: при загроз охолодження шк рн судини звужуються, теплов ддача обмежу ться, а теплопродукц я п двищу ться. Таким чином, орган зм п дтриму баланс м ж теплопередачею теплов ддачею в р зних температурних ситуац ях. При значних зовн шн х температурних перепадах температура внутр шн х орган в людини може в дхилятися в д звичайних значень на 0,2 0,3ºС у тренованого (загартованого) орган зму до 2ºС б льше у решти людей.

Загартовування важливо починати з раннього дитинства, коли терморегуляц я знаходиться у стад формування, розвиваються механ зми муноб олог чного захисту. Для повноц нного загартовування орган зму необх дно використовувати процедури в комплекс , дотримуючись принцип в поступовост , систематичност обл ку ндив дуальних особливостей орган зму.

Якщо орган зм не тренований до охолодження або р зких перепад в температури, то його реакц я на холод носить характер безумовного рефлексу. При цьому в дбува ться розлад терморегуляц , як насл док, з'являються озноб, зниження мун тету, ризик захворювань.

Реакц я загартованого орган зму на перепади температури абсолютно нша тому, що вона носить умовно рефлекторний характер: зб льшу ться вироблення тепла за рахунок скорочення судин шк ри посилю ться приплив кров до вс х орган в, п двищу ться обм н речовин.

Загартовування ма яскраво виражений сезонний характер. У весняно-л тн й пер од загартовування орган зму в дбува ться стих йно, в зв'язку з облегшеним одягом купанням у в дкритих водоймах. Необх дно при цьому якомога част ше довше використовувати загартовуючи процедури для тренування п двищення ст йкост до перепад в температури зниження в ос нньо-зимовий пер од. А ось в холодну пору року застосовують пов трян методи загартовування (перебування на пов тр ), а також б льш складн : купання в ополонц (моржування), рос йська парна з наступним зануренням у сн г та н.

Загартовування проводять за принципом поступового посилення подразника. Тому, наприклад, в дразу починати контрастн процедури категорично не можна. Ц лител рекомендують проводити контрастн душ , обливання поперем нно теплою холодною водою, по днання рос йсько парно з басейном або сн гом, в залежност в д пори року, т льки на другому роц систематичних загартовувань. На першому роц обмежуються пов тряними сонячними ваннами, обтиранням, купанням при пост йн й температур води.

При недостатньому закр пленн ефект загартування орган зму зника . Так, при проведенн процедур протягом 2 3 м с. з подальшим х припиненням загартован сть орган зму зника через 1 1,5 м с. При тривалих перервах процедури починають знову з початкових температур пов тря води.

Дуже важливо враховувати ндив дуальн особливост орган зму. У д тей це, зокрема, пороки серця, анем , астма. Загартовування не сл д проводити хворим до повного одужання, а також пац нтам, як страждають на хрон чн захворювання нирок. Легко збудлив люди потребують заспок йливих процедур (пов трян ванни, обтирання). Виключаються сонячно пов трян ванни. Людям з переважанням процес в гальмування рекомендують обливання контрастн процедури, а млявим обливання безпосередньо п сля сну; спок йним вр вноваженим п сля ранково г мнастики.

Деяк види загартовування орган зму:

1. Водол кування (обливання, обтирання, контрастний душ, рос йська парна та н.);

2. Аеротерап я (прийом пов тряних ванн, загартовування шляхом тривалого перебування на св жому пов тр );

3. Гел отерап я (сонцел кування, загартовування шляхом прийому сонячних ванн);

4. Ходьба босон ж.

Водол кування в домо з найдавн ших час в. Перш в домост про нього м стяться в нду стських Ведах (1500 рок в до н.е.). Пр сною м неральною водою користувалися з г г н чною л кувальною метою древн ассир йц , вав лоняни, гиптяни. У Древн й Грец техн ку водол кування удосконалив Г ппократ, а п зн ше воно було перенесено в Древн й Рим поступово поширилося по всьому св ту.

Принцип водол кування заснований на тому, що вода, волод ючи високою тепло мн стю, великою теплопров дн стю конвекц ю, через нервов рецептори шк ри виклика позитивн х м чн б ох м чн зм ни в орган зм .

Існу велика к льк сть метод в водол кування:

обливання;

обтирання;

ходьба босон ж;

купання у в дкритих водоймах;

волог укутування;

рос йська парна;

контрастний душ та н.

Обливання, як вс загальн водн процедури, треба починати з певно температури води. За основу береться температура шк ри в д лянц серця: у д тей 35 36ºС, у дорослих 33 35ºС. Для ножних ванн температура на 1 2ºС нижче. У процес загартовування температуру поступово знижують: для д тей до 3 х рок в до 26 24ºС; для старших до 15 12ºС. Для м сцевих водних процедур (обливання н г, спини, ножн ванни) за основу береться температура в дпов дних в дкритих частин т ла (приблизно 27 29ºС) поступово знижу ться до 12 10ºС.

Дуже корисно ввечер , п сля роботи або за 30 хвилин 1 годину до сну облити т ло або ступн (приблизно до середини гом лки) холодною водою. Можна скористатися душем або ковшем чим завгодно. Через тиждень другий обливання будуть доставляти справжню насолоду, людина в дчу , що таким шляхом скида ться втома напружен сть. Час не обмежений: 5, 10 секунд, 1 хвилину дивлячись по в дчуттях.

Обтирання поляга у швидкому розтиранн т ла (по частинах) шматком грубо тканини або гумово губки, змочено у вод . Обтирання починають з температури на 1 2ºС вище, н ж обливання. Поступово знижують температуру води, аналог чно процедур обливання. В результат обтирання в дчува ться теплота в т л , св ж сть, бадьор сть, прилив сил.

Обтирання п двищу ст йк сть орган зму до простудних захворювань, допомага при занепад сил, перевтом .

Рос йська парна ун кальний спос б вир шити практично вс проблеми з здоров'ям. Якщо почати паритися в рос йськ й лазн з дитинства (з 8 10 рок в), то в 12 14 рок в можна проводити контрастн процедури, зд йснюючи в л тн й пер од п рнання в басейн або р чку п сля парно , а взимку занурення у сн г чи обтирання сн гом. Рос йську лазню дуже добре застосовувати пост йно протягом всього життя, оск льки орган зм "запам'ятову " н з чим не пор внянн в дчуття припливу сил та бадьорост п сля хлестання березовим в ником у по днанн з прийомом водних процедур контрастного типу. Зазвичай процедуру проводять, ор нтуючись на власн в дчуття стан здоров'я. Категорично протипоказана рос йська парна хворим на г пертон ю та шем ю, особам, що страждають на захворювання нирок, д абет, алкогол зм. Загальн правила так : спочатку сл д облити т ло прохолодною водою комфортно температури, пот м 3 10 хв. посид ти в парн й, п дн маючись поступово з нижньо на верхню полицю. Застосування в ника необх дно починати через 1 2 м сяц п сля початку регулярних парних процедур.

Рос йська парна допомага нормал зувати масу т ла за рахунок випаровування частини вологи з орган зму, вона благотворно д на печ нку, сечостатеву систему, органи дихання.

Контрастний душ проводиться таким чином. Людина ста у ванну облива ться водою при мною температури. Пот м роблять наст льки гарячою, наск льки це можливо. Через 30 60 90 секунд перекривають гарячу воду пускають т льки холодну. Обливши все т ло (20 30 б льше секунд), знову включають саму гарячу воду, обдають все т ло пот м пускають холодну. На цей раз п д холодним душем краще постояти довше (до хвилини б льше). Пот м знову не дуже тривалий гарячий душ завершальний холодний.

Обливати треба вс частини т ла, не затримуючись довго на одному м сц . Усього роблять три контрасти (переходу в д гарячо до холодно ). Завершувати треба завжди холодною водою. Перед охолодженням всього т ла бажано не забувати змочувати обличчя.

Приблизна схема душа:

теплий (щоб звикло т ло);

гарячий (поки при мно);

холодний (20 30 б льше секунд);

гарячий (20 40 секунд);

холодний (до хвилини б льше);

гарячий (20 60 секунд);

холодний (ск льки при мно).

Звикати до контрастного душу, як до будь-якого нового чинника, сл д поступово. Спочатку протягом 2 4 тижн в щодня приймати комфортний душ (душ при мно температури). Пот м робити т льки один контраст не дуже довго стояти п д холодною водою (5 10 сек.). Через тиждень другий перейти на два, а пот м на три контраста. Інод спочатку можна зменшувати перепад температур, тобто обливатися не самою холодною гарячою водою, а теплою прохолодною. Для хворих людей саме так бажано поступати. Але, д йшовши до в дчуття явного холоду, треба все ж зробити р зкий скачок перейти в дразу на крижану воду.

Не знаючи цього правила, багато початк вц "горять", намагаючись дал знижувати температуру поступово. Доходять, скаж мо, до 19 20 ºС, а пот м, продовжуючи загартовування, починають хвор ти. Це пов'язано з тим, що вода тако температури вже значно прохолоджу т ло, але вона ще недостатньо холодна, щоб "включити" захисн сили. Р зке ж короткочасне обливання крижаною водою не встига забрати багато тепла, але найпотужн ше вплива на нервову систему, запуска терморегуляторний та мунний механ зм.

Контрастний душ бажано робити хоча б раз на день, вранц . Хоча краще обмивати т ло дв ч в день.

Перед контрастним душем можна зробити процедуру контрастного душа окремо для голови. Душ для голови можна робити п д краном. Робити 3 циклу, зак нчуючи холодною водою. Контрастний душ з обережн стю сл д починати особам, що страждають порушенням кровопостачання головного мозку, тромбофлеб том, г пертон чною хворобою, спазмами судин.

Ходьба босон ж дуже корисна хоча б раз на день, а краще дв ч , вранц ввечер , пройтися, проб гтися босон ж по земл . І вл тку, взимку, в м жсезоння, в будь-яку погоду ц лий р к.

Ефект ходьби босон ж поляга в загартовуванн . Зроста оп рн сть до простудних хвороб, бо стопи рефлекторно пов'язан з мигдалинами. Охолоджуючи стопи, ми тим самим загартову мо горло. Адже мигдалини це мунний щит, що сто ть на шляху багатьох хвороб. Дал , ходьба босон ж благотворно д при захворюваннях печ нки, очей, шлунка, п дшлунково залози, кишковика, серця, легень, нирок та н. І, нарешт , стоячи босон ж, ми скида мо накопичену статичну електрику.

Звичайно можна починати ходьбу босон ж без спец ально п дготовки (хоча взимку перед цим бажано все ж два три тижн обливати ноги холодною водою, походивши попередньо босон ж по п длоз ). Вл тку можна гуляти, ск льки хочеться. Взимку для початку краще т льки наступити на сн г тут же повернутися. Пот м дуже поступово зб льшувати час, керуючись сво ми в дчуттями. До к нця першо зими бажано довести його до 2 5 хвилин. При сильному мороз краще б гати, оск льки, якщо стояти на м сц , можна обморозитися. П сля повернення ноги миють т льки холодною водою.

ХАРЧУВАННЯ,

ЯК ФАКТОР ВІДНОВЛЕННЯ ПРАЦЕЗДАТНОСТІ

Розробка рац онально системи харчування для спортсмен в моделлю використання метод в харчування для вдосконалення рухово активност людини.

Зараз можна з упевнен стю говорити про виникнення спортивного харчування нового мультидисципл нарного п дходу, який по дну елементи ф з олог , б ох м , валеолог , фармаколог та спортивно педагог ки.

Роль харчування в п дготовц висококвал ф кованих спортсмен в важко переоц нити. Р вень рекорд в сучасного спорту вимага в дпов дно п дготовки спортсмен в. П двищення тренувальних навантажень нтенсиф кац я змагально д яльност , часта зм на кл матичних умов тимчасових пояс в, проведення тренувань в середньог р' , а також п двищення техн чно оснащеност спортсмен в все це входить в поняття спорту вищих досягнень вимага в д спортсмен в колосального напруження ф зичних моральних сил. Одним з найважлив ших компонент в забезпечення високого р вня функц онального стану спортсмен в рац ональне збалансоване харчування. Д ти, рекомендован для спортсмен в р зних вид в спорту, складен з урахуванням етапу п дготовки спортсмена, пори року (у зимовий час потреба в енерг вище приблизно на 10%) кл матичних умов, а також в ку, стат , маси, спортивного стажу, квал ф кац та нших ндив дуальних показник в спортсмена.

При складанн рац ону спортивного харчування сл д дотримуватися наступних принцип в:

Принцип адекватност ;

Принцип збалансованост ;

Принцип р зноман тност ;

Принцип безпеки;

Принцип сп вп дпорядкованост ;

Антидоп нговий принцип.

При цьому рац он спортсмена повинен:

в дпов дати його енерговитратам в даний момент часу, бути збалансованим, тобто м стити вс необх дн поживн речовини (б лки, жири, вуглеводи, в там ни, м неральн сол , б олог чно активн речовини) в необх дних пропорц ях;

м стити продукти як тваринного, так рослинного походження;

легко засвоюватися орган змом.

Дуже важливою для спортивних д т кул нарна обробка ж . Особлива увага тут повинна прид лятися максимальному збереженню природних властивостей продукт в, х р зноман тност оформленню блюд. Звичайний режим харчування обумовлений триразовим прийомом ж , проте для висококвал ф кованих спортсмен в переважно 4-х або 5-ти разове харчування.

Калор йн сть харчування повинна в дпов дати енерговитратам спортсмена, як в свою чергу визначаються в ком, статю, спортивним стажем квал ф кац ю , особливо, видом спорту. К льк сне сп вв дношення основних харчових компонент в строго ндив дуальним для представник в р зних вид в спорту, в залежност в д спрямованост х тренувально та змагально д яльност .

Основн рац они спортивного харчування:

- для цикл чних вид в спорту:

10-12 % б лка, 27-30 % жиру, 58-62 % вуглевод в в д загально калор йност ;

- для грових вид в, диноборств, цикл чних вид в з силовим компонентом, складно-координац йних вид в спорту:

17-18 % б лка, до 30 % жиру, 52-53 % вуглевод в в д загально калор йност ;

- для швидк сно-силових вид в спорту:

20 % б лка, 27-30 % жиру, 50-53 % вуглевод в в д загально калор йност .

Прийом б лка в к лькост б льш н ж 3 г/кг не рекоменду ться нав ть для спортсмен в таких вид в спорту, як важка атлетика, метання, культуризм, оск льки орган зм, як правило, не в змоз впоратися з розщепленням засво нням тако маси проте ну. Але недостатн й прийом б лка (менш н ж 2 г на кг маси т ла) також не сприя нормал зац обм нних процес в, бо при цьому може спостер гатися п двищення виведення з орган зму таких важливих в там н в, як в там н С, т ам н, рибофлав н, п ридоксин, н ацин, а також солей кал ю. Поряд з сво ю пластичною функц ю, б лки можуть використовуватися орган змом як енергонос , так, 10-14 % б лка що надходить в орган зм, може окислюватися давати необх дну енерг ю. При цьому особлив вимоги пред'являються до якост споживаного б лка, його ам нокислотному складу, наявност в ньому незам нних ам нокислот.

Не менш важливою характеристикою споживаного спортсменами б лка р вень збалансованост ам нокислотного складу (табл. 2). Вважа ться, що найб льш оптимальним вм ст у рац он 55-65 % б лк в тваринного походження. Що стосу ться такого важливого компонента ж , як жири, то для спортсмен в найвпевнен ше споживання жир в з низькою точкою плавлення, що м стяться в молоц , молочнокислих продуктах, а також рослинних маслах. Перед нтенсивними тренуваннями змаганнями к льк сть жир в у рац он повинно бути знижено, тому що вони погано засвоюються при високих ф зичних та емоц йних навантаженнях.

Таблиця 2

Рекомендоване добове споживання незам нних ам нокислот

(в мг на кг маси т ла)

Ам нокислоти П дл тки Чолов ки Ж нки Ізолейцин 28 11 10 Лейцин 49 14 13 Л зин 59 12 10 Мет онин 27 14 13 Тирозин 27 14 13 Треон н 34 6 7 Триптофан 4 3 3 Вал н 33 14 11

У пер од навантажень максимально субмаксимально потужност енергопостачання орган зму зд йсню ться в основному за рахунок вуглевод в, для зд йснення вуглеводного насичення орган зму рекоменду ться фруктоза. Ї перевага в пор внянн з глюкозою поляга в тому, що прийом фруктози не супроводжу ться значними коливаннями вм сту цукру (глюкози) в кров тому не вимага зб льшення викиду нсул ну п дшлунковою залозою. При цьому зм ст гл когену в скелетних м'язах знижу ться в значно менш й м р , н ж при вживанн глюкози.

Одним з найважлив ших компонент в збалансованост харчування одержання з жею (або додатково з фармаколог чними препаратами) в дпов дно к лькост в там н в м неральних речовин.

Необх дн сть додаткового прийому в там н в (кр м хнього зм сту в ж ) аж н як не означа , що х п двищений прийом веде до пол пшення спортивних результат в. Навпаки, передозування в там нних препарат в може приводити до дуже тяжких насл дк в для орган зму.

Таким чином, можна з упевнен стю вважати, що повноц нне збалансоване харчування одним з найважлив ших компонент в медико-б олог чного забезпечення тренувального процесу та змагально д яльност . Для рац онального фармаколог чного забезпечення важливим питання про вза мод ю л карських препарат в з компонентами ж , а також виб р оптимального часу прийому препарат в. Дуже важливими факторами розчинення всмоктування л к в склад температура ж , наявн сть в кишечнику здорово м крофлори. Часто л карськ препарати зм шують з фруктовими або овочевими соками в спроб замаскувати х непри мний смак або ж для полегшення х прийому всередину. Однак соки м стять ряд орган чних кислот, у присутност яких в дбува ться руйнування деяких з' днань, зокрема, антиб отик в. Загальною рекомендац ю може бути призначення л к в (якщо це не обмовля ться особливо) натще, що дозволя виключити вза мод ю л карських препарат в з компонентами ж значно обмежу негативний вплив травних сок в, виключа затримуючий вплив ж на всмоктування препарат в, забезпечу ться максимальна доступн сть фармаколог чних препарат в для орган зму. Жовчог нн засоби доц льно призначати за 5-10 хвилин до ди, з тим розрахунком, щоб вони стимулювали жовчовид лення до моменту надходження ж в дванадцятипалу кишку. П сля ж , як правило, призначають препарати, нерозчинн у вод розчинн в жирах (наприклад, жиророзчинн в там ни А, Д, Е, К), а також препарати, що м стять сол кал ю, брому, натр ю, в дновлене зал зо. При надходженн л к в в орган зм до ж нод можливе подразнення слизово оболонки шлунка, що може бути усунуто, якщо л ки будуть запивати водою, крохмальним слизом або молоком.

Потреба в б лках залежить в д нтенсивност тренувань може розраховуватися за формулою:

денна потреба в б лку (г) = суха маса т ла (кг) × фактор нтенсивност ,

де фактори нтенсивност :

1,4 - пом рн атлетичн тренування 3 рази в тиждень;

1,6 - щоденн пом рн атлетичн або аеробн тренування;

1,8 - щоденн нтенсивн атлетичн тренування;

2,0 - передзмагальна п дготовка.

Наприклад, людина вагою 80 кг, ма 10 % жиру (суха маса т ла дор вню 72 кг), трену ться 3 рази на тиждень (фактор нтенсивност дор вню 1,4) денна потреба в б лку становить: 72 × 1,4 = 101 г. Приблизно половину ц к лькост б лка люди отримують з звичайно ж , а половину з харчових добавок спортивного харчування.

Потреба в жирах

Жири являють собою складний комплекс орган чних сполук, основними структурними елементами яких гл церин жирн кислоти. Найб льше ф з олог чне значення мають фосфатиди, стерини та жиророзчинн в там ни. Жири беруть участь в пластичних процесах, будучи структурною частиною кл тин тканин, особливо нервово тканини. Основну частину жир в у харчовому рац он повинн становити жири тваринного походження (80 85 % вс х жир в ж ). Найб льше значення жири рослинного походження мають для спортсмен в, як систематично виконують тривал аеробн навантаження (марафонц , лижники, велосипедисти шосейники, плавц та н.). Одним з представник в фосфатид в лецитин, який зб льшу збудлив сть кори головного мозку, покращу окислювальн процеси в орган зм , позитивно вплива при нервов й перевтом ма л потропн властивост , попереджаючи в дкладення жир в, в першу чергу в печ нц .

Зменшення к лькост жир в у харчовому рац он :

Використання молочних продукт в з низьким вм стом жиру: сметани 12%, молока 1,5 % та н.;

Бажано виключити або зменшити в салатах стравах майонез сметану, зам нивши х на рослинн ол ;

Обмеження вживання продукт в, що м стять жири: сиру не б льше 25 г на добу;

Зам на смажено ж на тушену варену.

Потреба у вуглеводах

У спортивних харчових добавках найб льш ефективним застосування пол мер в глюкози (в основному мальтодекстрину), глюкози невелико к лькост фруктози. Таке сп вв дношення забезпечу р вном рне всмоктування вуглевод в.

Значн к лькост простих вуглевод в не можуть повн стю депонуватися у вигляд гл когену х надлишок перетворю ться на тригл цериди, сприяючи посиленому розвитку жирово тканини.

Вуглеводи, що надходять з жею, перетворюються в гл коген, який утворю тканинн депо вуглевод в, з якого орган зм «черпа » глюкозу, яка використову ться для терм нового забезпечення енерг ю р зних ф з олог чних функц й.

М'язовий гл коген може бути повн стю вичерпаний вже через 15 30 хвилин нтенсивного ф зичного навантаження.

Ресинтез гл когену пов льний процес (усього 5% на годину), який вимага велико к лькост вуглевод в.

Затримуються в шлунку протягом:

1 2 годин вода, чай, кава, какао, бульйон, молоко, варен яйця, риба в дварна;

2 3 годин кава або какао з вершками, я чня, омлет, риба морська в дварна, картопля в дварна, телятина, хл б пшеничний;

3 4 годин в дварна курка, в дварна яловичина, хл б житн й, яблука, морква, редис, шпинат, ог рки, картопля смажена, шинка та н.;

4 5 годин смажене м'ясо, дичина, оселедець, пюре горохове, тушкован боби, квасоля;

6 7 годин сало, гриби.

Сл д виключити з спортивного харчування продукти, що м стять харчов технолог чн добавки: кольоров газован напо ("Пепс кола", "Кока кола"), майонези, кетчупи, плавлен сири та н. Ц продукти м стять консерванти (бензойну сорб нову кислоти), здатн вплинути на мунний статус спортсмена сприяти опосередковано в пер од в дпов дальних старт в виникненню вторинного, спортивного мунодеф циту.

ФІЗІОТЕРАПІЯ,

ЯК ФАКТОР ВІДНОВЛЕННЯ ПРАЦЕЗДАТНОСТІ

Для ефективного застосування ф зичних фактор в необх дно знати механ зм х впливу на орган зм тканини пац нта, характер травм захворювань, х переб г, в к стать спортсмена його функц ональний стан.

Ф зичн фактори застосовуються для л кв дац больового синдрому, стимуляц регенеративних процес в, реаб л тац в дновлення ф зично працездатност .

Електросон - метод впливу на пац нта мпульсами пост йного струму прямокутно форми, частотою 1-140 Гц, мало сили (2-3 мА) напруги (50 Вт); тривал сть мпульсу в д 0,2 мс до 2 мс. Використовують лобно-шийну методику. Тривал сть процедури 30-50 хвилин щодня. Курс 12-14 процедур.

Електросон волод седативною д ю (особливо при частот 5-20 Гц) або стимулюючою д ю на центральну нервову систему, зн ма втому, ма знеболюючу д ю, нормал зу троф чн та нш функц мозку.

Багатор чн досл дження показали, що юним спортсменам електросон не показаний, бо в н веде до порушення природного сну. В н не показаний також висококвал ф кованим спортсменам з метою в дновлення спортивно працездатност зняття втоми, бо веде до порушення функц ЦНС. Хороший результат дають в цьому випадку сегментарно-рефлекторний масаж з оксигенотерап ю, аеро он зац ю, ф тотерап ю вправами на релаксац ю м'яз в.

Якщо електросон проводиться при неврозах, то масаж ком рцево област голови, м'яз в надпл ччя виконують перед сном, в нших випадках масаж не застосову ться.

Диадинам чн струми (ДДС). Л кування починають з хвильових або двотактних струм в. Для роботи застосовують пластинчаст електроди. ДДС мають знеболюючу, троф чних д ю. Рекоменду ться сегментарная методика накладення електрод в. Тривал сть процедури 6-15 хвилин. Курс 8-12 процедур. Масаж проводиться до сеансу ДДС.

Синусо дальн модульован струми (СМС) представляють собою зм нний синусо дальний струм частотою 5000 Гц, модульований коливаннями низько частоти (10-150 Гц). СМС волод ють болезаспок йливою, троф чною д ю, покращують кровооб г у в дпов дних органах тканинах.

При болях використовують частоту модуляц близько 100 Гц, глибину модуляц 50%, тривал сть нап впер оду 2-3 секунди, сила струму - до в дчуття легко в брац . Використову ться сегментарная методика. Тривал сть процедури 5-8 хв. Курс 8-12 процедур. СМС можна застосовувати для введення л к в. Масаж проводиться до СМС.

Синусо дальн модульован струми не показан висококвал ф кованим спортсменам з метою в дновлення спортивно працездатност , бо вони викликають розбалансування скорочувально здатност м'яз в, п двищують м'язовий тонус.

Л карський електрофорез - вплив на тканини пост йного струму мало сили (до 50 мА) низько напруги (до 30-60 Вт), контактним методом (електроди металев або г дроф льн ) з застосуванням л карських препарат в. Щ льн сть струму 0,02-0,05 мА/см2.

При травмах захворюваннях опорно-рухового апарату вводяться анальгетики, фен бут, водний розчин мум н. Розчин мум використовують при захворюваннях сухожиль, зв'язок, рубцях; фен бут - при г пертонус м'яз в п сля нтенсивних ф зичних навантажень, при набряках - хемотрипсин. Масаж проводиться до л карського електрофорезу. П сля масажу проникн сть шк ри зб льшу ться. Тривал сть процедури 15-20 хвилин. Курс 10-15 процедур.

Встановлено, що б льш глибоке проникнення л к в можливо, якщо х вводять мпульсним, а не пост йним струмом. Якщо електрол кування проводиться п д час тренувального процесу, то застосовують малу силу струму, особливо п сля нтенсивних тренувань.

Л карськ речовини, як застосовуються в спортивн й практиц для електрофорезу: 5% р-р анальг ну; 2-5% р-р натр ю (кал ю) бром ду; гепарин 1000 ОД (розводять в 30 мл ф з олог чного розчину натр ю хлориду); 0,01% р-р г стам ну диг дрохлориду; 0,2-2% р-р глутам ново к-ти; гумизоль без розведення; 2,5% р-р кал ю йодиду; 1-5% р-р кал ю хлориду; 1-5% р-р кальц ю хлориду; р-р л дази; 1-2% р-р н котиново кислоти; 1-5% р-р новока ну; 2-5% р-р натр ю т осульфату; 3-5% р-р натр ю фосфату; 5% водний розчин мум ; 2% розчин л дока ну; 2% р-р м докалму.

Також можна використовувати розчини, як м стять к лька л карських речовин, що мають однойменний заряд, як п дсилюють д ю один одного.

Анестезуюч розчини, застосовуван для л карського електрофорезу: 0,2 г тримекаина, 0,2 г новока ну, 1 мл 0,1% розчин адренал ну на 100 мл дистильовано води; 5% розчин новока ну - 500,0 мл, 0,5 г димедролу, 0,8 г пах карп на; 0,02 г совка н, 0,1 г тримекаина, 2 мл 0,1% розчину адренал ну на 100 мл дистильовано води; 0,5% р-н новока ну 100 мл, 1,2 мл адренал ну.

Кр м того, при ряд травм захворювань опорно-рухового апарату (ушкодження мен ск в, артрози, остеохондроз хребта, м озити та н.) рекоменду ться вводити л карську речовину внутр шньосуглобно або в тригерн точки з подальшою гальван зац ю ц зони.

Магн тне поле (МП). При вплив низькочастотного МП терм чний ефект практично в дсутн й. Імпульсне синусо дальне МП призводить до б льш виражених ст йких зм нам, н ж пост йне.

Процедури проводять за допомогою одного або двох ндуктор в, час д 10-15 хвилин. Курс 6-8 процедур.

Для створення зм нного МП використову ться струм частотою 50 Гц, синусо дальний за формою в зм нному або пост йному режим . Масаж проводиться п сля процедури зм нного МП.

Індуктотерм я. Використовують зм нне магн тне поле високо частоти (ВЧ) коливання (13,56 МГц), довжина хвил 22,13 м.

Вплив ндуктотерм ю виклика наведення вихрових струм в в тканинах (енерг я цих струм в переходить в тепло).

Масаж проводиться до ндуктотерм . Індуктофорез проводиться з У-пастою (консол пласт, Н меччина). На травмовану д лянку накладають У-пасту, зверху - змочену в гаряч й вод марлю дисковий електрод.

При хрон чних травмах захворюваннях опорно-рухового апарату курс - 5-8 процедур. П сля зак нчення процедури У-пасту залишають на травмован й д лянц , саму д лянку закривають целофановою пл вкою ф ксують бинтом.

Електричне поле УВЧ. Зм нне електричне поле ультрависоко частоти (40,68 МГц, 27,12 МГц) застосову ться в безперервному мпульсному режим . Масаж проводять до УВЧ. Спортсменам УВЧ рекоменду ться при захворюваннях ЛОР-орган в, фурункульоз , артроз суглоб в та нших захворюваннях.

Лазеротерап я. Застосову ться гел й-неоновий лазер мало потужност (щ льн сть енерг 1 мВт/см2, довжина хвил 632,8 нм). Інтенсивн сть випром нювання визнача ться щ льн стю потоку потужност (Вт/см2) або щ льн стю потоку енерг (Дж/см2).

У л кувальних ц лях використову ться р зна локал зац я впливу лазером як на вогнище ураження, так на рефлексогенн зони, включаючи б олог чно активн точки. Тривал сть д - в д 20 секунд до 30 хвилин. Курс 10-20 процедур. Масаж проводиться п сля курсу лазеротерап .

В експериментальних умовах встановлено протизапальну д ю гел й-неонового лазера, а також його здатн сть п двищувати функц симпатоадреналово системи, п дсилювати муногенез, стимулювати захисн сили орган зму.

Інфрачервоне, ультраф олетове випром нювання. Інфрачервоне (ІЧ) випром нювання (довжина хвил в д 400 нм до 760 нм) проника в тканини на глибину 1-2 см, а ультраф олетове (УФ) випром нювання (380-180 нм) - на к лька м л метр в.

Інфрачервоне випром нювання ма в основн теплову д ю на орган зм з активац ю м сцевого обм ну речовин. УФ-опром нення, в залежност в д довжини хвил дози, виклика видим зм ни шк ри - так звану ультра-ф олетове еритему. Дози опром нення - 4-6 биодоз щодня. Курс 10-15 процедур. При проведенн УФ-опром нення масаж не проводиться, а якщо показання, то рекоменду ться масажувати з маслами.

УФО не проводиться спортсменам високо квал ф кац в пер од нтенсивних ф зичних навантажень, бо веде до зниження мун тету ( муноглобул н в класу IgA, IgM, IgG) спортивно працездатност .

Л кувальн гряз . Роботи по вивченню особливостей ф з олог чно д л кувально гряз показали, що пело ди однаково температури, але р зного складу викликають р зн зм ни в шк р .

Грязьов апл кац застосовуються при травмах захворюваннях опорно-рухового апарату. Температура апл кац - 42-44° С (не вище 55° С). Тривал сть процедури 15-30 хвилин. Курс 10-12 процедур. Тривал сть процедури 5-10 хвилин. Курс 10-12 процедур. Масаж проводиться до апл кац гряз .

Гальваногрязел кування. Л кувальну грязь п д гр вають до 38-40° С пом щають в бавовнян м шечки шаром товщиною 3-4 см. М шечки з гряззю накладають на травмовану д лянку, а зверху на них - електроди. Щ льн сть струму - 0,05-0,06 мА/см2, тривал сть процедури 20-30 хвилин. Курс 10-15 процедур.

Аналог чну процедуру проводять з консол пластом (У-пастою), п сля процедури на консол пласт накладають гарячу вологу прокладку, яка ф ксу ться бинтом на н ч. Ц ю пастою можна користуватися 2-3 рази, не зн маючи з поверхн шк ри.

Гальваногрязел кування застосовують при травмах захворюваннях опорно-рухового апарату, а також з проф лактичною метою при перевантаженнях сполучнотканинних утворень опорно-рухового апарату.

Грязе ндуктотерм я зд йсню ться впливом зм нного магн тного поля високо частоти. М шечок з гряззю (39-42° С) або грязьову апл кац ю накладають на травмовану д лянку. Індуктор-диск встановлюють на грязьовий м шечок з зазором 1-2 см. Сила анодного струму - 160-200 мА, тривал сть процедури 10-30 хвилин. Курс 10-15 процедур.

Д ад намогрязел кування. М шечки з гряззю або У-пастою (консол пластом) попередньо прогр вають, накладають на травмовану д лянку, зверху встановлюють пластинчаст електроди. Сила струму - до появи почуття в брац . Тривал сть процедури 10-15 хвилин.

Електрогрязел кування синусо дальн модульован струмами (СМС). Електроди накладають поверх м шечк в з брудом з' днують з апаратом, використовують I або II режим (режим пост йного струму), III IV р д роботи.

Частота модуляц й в д апазон в д 30 до 70 Гц, глибина модуляц й - 75-100%, тривал сть посилок - по 2-3 секунди, сила струму - до виражено , нехворобливо в брац . Курс 10-15 процедур. Масаж проводиться до СМС.

Вакуум-електрофорез - проведення електрофорезу в умовах зниженого атмосферного тиску. Цей метод п двищу концентрац ю речовини в тканинах, проникнення х не т льки в шк ру, але в п длегл тканини. Для вакуум-електрофорезу використовують вс л ки, як застосовуються в кл н ц .

Холодовий л карський вакуум-електрофорез. Електрофорез проводиться з 5% водним розчином мум , 2-5% розчином т осульфату, консол пластом. Сила струму 10-15 мА. Тривал сть процедури 10-20 хвилин. Курс 10-15 процедур щодня або через день.

Фонофорез - введення л к в за допомогою ультразвуку (УЗ). Фонофорез мазей застосову ться при травмах захворюваннях опорно-рухового апарату. Маз використовують як контактне середовище.

Ультафонофорез - метод комплексного впливу ультразвуку л карських речовин на орган зм. УЗ ма високу б олог чну активн сть. УЗ притаманна механ чна, теплова та ф зико-х м чна д я, в механ зм впливу важлива роль належить рефлекторним реакц ям.

Для зб льшення ефективност фонофорезу попередньо проводиться масаж або нш теплов процедури (за показаннями). Спортсменам з травмами захворюваннями опорно-рухового апарату перед процедурою фонофорезу проводиться масаж. Інтенсивн сть УЗ в д 0,6 до 1 Вт/см2, використовують низькочастотний ультразвук (880 кГц), за лаб льною методикою в безперервному режим (УЗ в безперервному режим да виражений парниковий ефект), а при гостр й травм - в мпульсному. Тривал сть 5-10 хвилин. Курс 8-10 процедур щодня. П сля фонофорезу на патолог чну д лянку додатково накладають мазь ф ксують бинтом на н ч.

По днання фонофорезу масажу сприя прискоренню обм нних процес в головним чином за рахунок п двищення активност фермент в.

ГІДРО- І БАЛЬНЕОТЕРАПІЯ

В КОМПЛЕКСІ в дновлювальних засоб в СПОРТСМЕНІВ

В основ г дро- бальнеотерап лежать температурний, х м чний механ чний фактори.

Орган зм, як дина ц л сна система, в дпов да на водну процедуру складною реакц ю, що склада ться з реакц само шк ри, серцево-судинно , нервово , ендокринно , м'язово систем, теплообм ну окислювально-в дновних процес в. При прийом водол кувальних процедур в кору головного мозку надходить еферентна мпульсац я з рецептор в шк ри, слизових оболонок, судин внутр шн х орган в.

Нервово-рефлекторний механ зм водол кувальних процедур п дкр плю ться гуморальною д ю, обумовлений подразненням периферичних рецептор в шк ри слизових оболонок х м чними речовинами, активн стю водного середовища (рН), а дещо п зн ше - х м чними речовинами, що проникають в орган зм.

Вода подразню шк рн рецептори, в результат чого порушуються рецептори нервово-м'язового апарату.

Теплов впливи п двищують обм н речовин, стимулюють кровооб г, покращують троф ку тканин. Так, наприклад, при гарячих ножних ваннах кровооб г в гом лках зб льшу ться в 6-7 раз в в пор внянн з вих дними даними, тиск в артер ях - в 4 рази. Тепло волод також аналгетичною та седативною д ю, знижу м'язовий тонус (виклика релаксац ю м'яз в), покращу «розтяжн сть» сполучно тканини, стимулю мунолог чн процеси (п двищення фагоцитозу) д яльн сть ендокринних систем.

М сцевий вплив холоду супроводжу ться фазними зм нами судин. Перша фаза - звуження судин, друга - розширення судин з прискоренням кровотоку в них, фаза активно г перем . При м сцевому застосуванн холоду спостер га ться звуження судин, спов льню ться кровооб г, обм н речовин в тканинах знижу ться. М сцевий вплив холоду не обмежу ться локальною реакц ю, а проявля ться за типом шк рно-в сцеральних рефлекс в.

Загальна холодовий вплив несприятливим чинником, що порушу нормальний функц ональний стан орган зму, його працездатн сть ст йк сть до захворювань.

Швидк сть охолодження р зних орган в тканин неоднакова через неоднор дн сть х кровопостачання. При р зкому охолодженн обмеження кровотоку в м'язах внасл док спазму судин може бути наст льки значним по в дношенню до нтенсивност м'язового метабол зму, що викличе важку г покс ю м'язово тканини з розвитком метабол чного ацидозу.

Не рекоменду ться плавати в холодн й вод п сля тренувань з метою в дновлення спортивно працездатност (зняття втоми), бо в даному випадку ефект в д процедури буде несприятливим.

При охолодженн орган зму (холодне пов тря, холодна вода, л д т.д.) розвива ться температурний град нт м ж поверхневими глибокими тканинами т ла. Зм на температури тканин орган зму вплива на проникн сть м жтканинних структур, на регенеративн та репаративн процеси.

Існують оптимальн температурн меж , при яких наста зб льшення швидкост прот кання деяких б ох м чних ферментативних реакц й. Для б льшост фермент в оптимальною температура 35-38° С.

Наявн сть шк рно-в сцеральних рефлекс в визнача судинну реакц ю в органах, що мають в дношення до тих сегмент в шк ри, як п ддаються температурному подразненню. Судинна реакц я цих орган в така ж, як в судинах шк ри. Наприклад, охолодження шк ри грудей виклика звуження судин леген в, з гр вання попереково област супроводжу ться розширенням судин нирок.

Одн ю з поширених водних процедур душ. Це водол кувальна, проф лактична процедура, при як й на т ло людини вплива пода ться п д тиском струм нь або велика к льк сть др бних крапель води.

За температурним впливом душ може бути: холодним (15-20° С); прохолодним (21-30° С); ндиферентним (31-36 ° С); теплим (37-38° С); гарячим (понад 38° С).

Так, вранц п сля зарядки застосовують короткочасн (30-60 секунд) холодн гаряч душ , як д ють збудливо, осв жаюче. П сля тренування, ввечер перед сном застосовують тепл душ , що д ють заспок йливо.

Залежно в д форми струменя душ под ляються на: в яловий душ (температура води 25-30° С, тривал сть процедури 1,5-2 хвилини. П сля не необх дно розтерти шк ру сухим рушником); душ Шарко (температура води 30-35° С, тиск в д 1,5 атм. до 3 атм. Процедуру протягом 2-3 хвилин повторюють к лька раз в до почервон ння шк ри); шотландський душ (комб нування гарячого холодного душу. Спочатку пода ться струм нь води з температурою 35-40° С протягом 30-40 секунд, а пот м - з температурою 10-20° С протягом 10-20 секунд з в дстан 2,5-3 м. Вплив починають з гарячо води, зак нчують холодною); дощовий душ (виявля легку осв жаючу, заспок йливу тон зуючу д ю. Признача ться як самост йна процедура (температура води 35-36° С), найчаст ше п сля ванн, сауни та н.); циркулярний (круговий) душ (нада тон зуючу д ю. Його використовують п д час сауни, п сля тренування або ранково зарядки, не част ше 2-3 раз в на тиждень. Тривал сть процедури 2-3 хвилини); каскадний душ (сприя нормал зац окислювально-в дновних реакц й, тонусу м'яз в т.д. Це свого роду «масаж водою», при якому з висоти до 2,5 м пада велика к льк сть води (як правило, холодно ); п дводний душ або г дромасаж (проводиться у ванн або басейн апаратом «КОМ-тангентор-8» (Н меччина). Температура води 35-38° С, тиск 1-3 атмосфери в залежност в д виду спорту, яким займа ться пац нт). Рекомендована тривал сть процедури: для пловцов- 5-7 хвилин; для б гун в - 7-10 хвилин; для борц в, боксер в - 10-15 хвилин.

Спочатку масажують спину, задню поверхню н г, пот м - передню поверхню н г, груди, руки, жив т. У ванну можна додавати хвойний екстракт, морську с ль.

П дводний душ-масаж застосовують 1-2 рази на тиждень, зазвичай п сля другого тренування, за 2-3 години до сну.

Морськ купання - один з найважлив ших способ в загартовування зм цнення здоров'я. Вони сприяють пол пшенню д яльност ЦНС, внутр шн х орган в, залоз внутр шньо секрец , серцево-судинно дихально систем, кровотворних орган в.

П д час купань на шк ру впливають розчинен у вод сол , людина диха чистим, насиченим морськими солями пов трям. К льк сть пов тря поглинання з нього кисню зб льшу ться в 2-3 рази, в кров п двищу ться вм ст еритроцит в, гемоглоб ну т.д.

Морськ купання практикуються на зборах спортсмен в. Тривал сть купання 10-15 хвилин. Температура води 18-25° С. Чим тепл ше вода, тим вище в дновлювальний ефект.

Плавання в пр сн й вод корисною оздоровчою та в дновною процедурою. Перебування у вод в по днанн з м'язовою активн стю п двищу тренован сть адаптац ю до ф зичних навантажень холодових подразник в.

Призначаючи плавання з метою в дновлення, треба враховувати температуру води, бо плавання в холодн й тепл й вод нада р зний ефект на серцево-судинну, дихальну, м'язову системи.

Найб льш поширеними з водол кувальних процедур р зн ванни з г г н чною та в дновною метою. Вони можуть бути з пр сно води або м стити добавки: морську с ль, хвойний екстракт н.

Ванни з пр сно води (г г н чн ) при температур 36-37° С застосовуються п д час сауни п сля тренувань. Тривал сть загальних ванн 10-20 хвилин. П сля ванни рекоменду ться прийом дощового душу (температура 33-35° С) протягом 1-2 хвилин.

Гаряч ванни з температурою води 38-40° С використовують плавц п д час тренувань у в дкритому басейн , лижники-гонщики, ковзаняр при очевидних ознаках переохолодження. Тривал сть процедури 5-10 хвилин.

Контрастн ванни характеризуються вираженою тренуючою д ю на серцево-судинну нервову системи. Вони зазвичай застосовуються п д час в дв дування сауни, а також з метою загартовування, проф лактики простудних захворювань. Р зниця температур повинна становити не менше 5-10° С. Спочатку спортсмен знаходиться в тепл й ванн (2-5 хвилин), пот м - в холодн й (1-2 хвилини). Перех д з одн ванни в ншу можна повторити 2-5 раз в.

В брац йна ванна (вплив механ чно в брац в вод ). В ванн створюються хвил , х можна дозувати за тиском (в д 0 бар до 10 тисяч бар) частот (в д 10 Гц до 20 Гц) в залежност в д в дчутт в спортсмена. В брац я повинна бути достатньо сили, але в той же час не викликати непри мних в дчутт в. В брац йн ванни проводяться при температур води 36-38° С, тривал сть 5-10 хвилин, 1-2 рази на тиждень, зазвичай п сля другого тренування (при дворазових тренуваннях).

Г пертерм чн ванни можуть бути загальними, сидячими ножними, з температурою води 39-43° С, х використовують для нормал зац функц опорно-рухового апарату (м офасцити, м озити та н.) з метою проф лактики перевантажень виникнення травм. Найчаст ше г пертерм чн ванни проводять з л карськими добавками. Тривал сть процедури 5-7 хвилин.

Сидяч г пертерм чн ванни проводять з проф лактичною та л кувальною метою. Г пертерм чн ножн ванни застосовують б гуни, стрибуни, ковзаняр нш спортсмени, особливо в пер од тренувань.

Протипоказання до г пертерм чним ванн: сильне стомлення, перевтома; зм ни на ЕКГ (порушення процес в реполяризац , гемодинам чно значущ порушення ритму); ендартер т, атеросклероз судин нижн х к нц вок; гостр травми (гематома, гемартроз суглоба, л мфостаз в д лянц гом лковостопного суглоба).

Г пертерм чн ножн (в п дготовчому пер од ) загальн ванни особливо рекомендуються б гунам-стай рам марафонц в. Тривал сть процедури 5-10 хвилин, температура води 39-41° С, курс 8-10 процедур. Спостереження показали, що проведення проф лактичних курс в сприя зменшенню загостренн старих травм захворювань.

Гальван чна ванна для к нц вок застосову ться при запальних процесах посттравматичних станах рухового апарату, м'язових судомах, при нервових захворюваннях т.п. П сля прийому гальван чних ванн прискорюються регенеративн процеси, зменшуються бол , зн маються м'язов спазми, нормал зуються метабол чн процеси.

Електров брованна - це одночасний вплив тепло води (35-37° С) гальван чного струму (сила струму в д 0,1 ампера до 1,5 ампер). Використовують струм низько напруги (24 Вт) по 9 позиц ям, зазначеним на пульт управл ння. Сила струму залежить в д чутливост нервово-м'язового апарату спортсмена: п д час процедури в н в дчува легке поколювання незначну в брац ю. Тривал сть процедури 15-35 хвилин. На курс 3-5 процедур.

В брування сприя прискоренню окислювально-обм нних процес в, виведенню продукт в метабол зму (молочно , п ровиноградно кислот, сечовини та н.), значн й релаксац м'яз в, прискоренню адаптац до середньог р'я, зн ма больов в дчуття в м'язах нормал зу сон.

С рчана ванна сприя нормал зац ЦНС, зупинц кровотеч . Застосову ться при шк рних захворюваннях, м'язових болях, захворюваннях хребта (остеохондроз та н.). Температура води 34-36° С; тривал сть процедури 10-20 хвилин. Застосовують ванну 2 рази в тиждень. На курс л кування 10-12 ванн. П сля ванни не рекоменду ться приймати душ, необх дний в дпочинок протягом 20-30 хвилин.

Склад: с рка очищена, екстракт к нського каштана, масло соснових голок, камфора, сал цилова кислота, сульфат натр ю кал ю, хлористий натр й, сульфат магн ю, сил кат алюм н ю.

Ванна Губбарда. З дна ванни виведен чотири форсунки, х висота напрямок регулюються. Тиск води в д насоса - 0-39 Мпа. Ванна Губбарда застосову ться для л кувального загального або часткового масажу п д водою.

Сульф дн ванни. При прийом спортсменами сульф дних ванн концентрац ю 50-70 мг/л вище характерна реакц я почервон ння шк ри внасл док розширення кап ляр в, артер ол, прискорення струму кров в них, осв ти в шк р вазоактивних речовин.

З л кувальною метою сульф дн ванни використовуються при травмах захворюваннях опорно-рухового апарату, остеохондроз хребта, попереково-крижових радикул тах, люмбаго, неврозах н. Концентрац я - в д 50 до 150 мг/л, температура води 36-38° С, тривал сть процедури в д 10 до 15 хвилин. Курс 10-15 ванн. Кр м загальних ванн використовуються ножн ванни при артрозах суглоб в к нц вок, травмах м'яз в капсульно-зв'язкового апарату (температура 37-40° С). Масаж проводиться до ванн.

Радонов ванни. При прийом ванн на шк р утворю ться так званий активний нал т - адсорбц я шк рою продукт в розпаду радону, як надають судинозвужувальну д ю на кап ляри, однак п сля початкового звуження спостер га ться х подальше розширення. Ванни мають седативну знеболювальну д ю, впливають на мунолог чну активн сть орган зму. Тривал сть процедури 10-15 хвилин. Курс 10-15 ванн. Масаж проводиться до ванн.

Вуглекисл ванни. При прийом вуглекислих ванн характерна реакц я почервон ння (г перем ) шк ри. Ванни п дсилюють вуглеводно-фосфорний обм н, зб льшують зм ст АТФ, а також молочно кислоти сечовини в кров , зм нюють венозний артер альний тиск.

При травмах захворюваннях опорно-рухового апарату температура ванни 36-38° С, тривал сть 10-15 хвилин. Курс 10-15 ванн. Масаж проводиться до ванн або через день (1 день - ванна, 2 день - масаж).

Хлоридно-натр в ванни. Сольов ванни використовуються при л куванн травм захворювань опорно-рухового апарату. П д впливом ванн зм ню ться рецепторний апарат шк ри, пол пшу ться обм н речовин, стан ЦНС, в дбува ться стимуляц я нервово-м'язового апарату, дихання та н. Концентрац я солей невелика, температура води 37-38° С, тривал сть 10-15 хвилин. Курс 10-15 ванн. Масаж проводиться до ванн.

Киснев ванни. Воду у ванн штучно насичують киснем до концентрац 30-40 мг/л. Температура води 35-36° С, тривал сть процедури 10-15 хвилин. Курс 10-15 ванн. Киснев ванни застосовуються при травмах захворюваннях опорно-рухового апарату, з метою зняття втоми п сля нтенсивних ф зичних навантажень, для нормал зац сну. Масаж проводиться до ванн.

Скипидарн ванни за Залмановим застосовуються при травмах захворюваннях опорно-рухового апарату, неврозах. Концентрац я емульс - в д 15 мл до 60 мл на 200 л води, температура води 36-38° С вище. Тривал сть прийому ванни до 10 хвилин. Курс 5-8 процедур. Масаж проводиться в в льн в д ванн дн .

Йодо-бромн ванни. Зм ст у вод йоду брому част ше зустр ча ться в хлоридних натр вих водах. Йодо-бромн ванни зменшують больовий синдром, нормал зують нервово-м'язовий апарат, прискорюють м кроциркуляц ю, зменшують г покс ю тканин т.п.

Ванни приймають при травмах захворюваннях опорно-рухового апарату неврозах. Температура води у ванн 36-37° С, тривал сть процедури 8-15 хвилин. Курс 10-15 ванн. Масаж проводиться до ванн.

питання для самоконтролю

1. В чому полягають ф з олог чн механ зми процес в в дновлення?

2. Медико-б олог чн засоби в дновлення стимуляц ф зично працездатност .

3. Фармаколог чн засоби проф лактики перевтоми в дновлення спортивно працездатност .

4. Застосування загартування для проф лактики захворювань.

5. Як фактори впливають на диференц йований п дх д до призначення в дновлювальних засоб в?

6. Вкаж ть характеристики, показання та протипоказання до призначення електросну.

7. Вкаж ть характеристики, показання та протипоказання до призначення диадинамических синусо дальних модульованих струм в.

8. Вкаж ть характеристики, показання та протипоказання до призначення л карського електрофорезу.

9. Як л карськ речовини використовуються з в дновлювально метою у спортсмен в?

10. Вкаж ть характеристики, показання та протипоказання до призначення магн тотерап та ндуктотерм .

11. Вкаж ть характеристики, показання та протипоказання до призначення лазеротерап .

12. Вкаж ть характеристики, показання та протипоказання до призначення нфрачервоного ультраф олетового випром нювання.

13. Вкаж ть характеристики, показання та протипоказання до призначення грязевих апл кац й, гальваногрязел кування, грязе ндуктотерм , д ад намогрязелечен я, електрогрязел кування синусо дальн модульован струмами.

14. Вкаж ть характеристики, показання та протипоказання до призначення вакуум-електрофорезу, холодового л карського вакуум-електрофорезу фонофорезу.

15. Механ зми впливу г дрок незотерап на орган зм спортсмена.

16. Класиф кац я душ в за температурним впливом.

17. Класиф кац я душ в залежно в д форми струменя.

18. Вплив на орган зм морських купань плавання в пр сн й вод .

19. Вплив на орган зм л кувальних ванн (контрастних, в брац йних, г пертерм чних, гальван чних, с рчаних, сульф дних, радонових, вуглекислих, кисневих, хлоридно-натр вих, йодо-бромних скипидарн ).

20. Перерахуйте основн характеристики, показання та протипоказання до призначення електров брованн, ванни Губбарда.

Тести

1. Працездатн сть спортсмена обумовлена:

а) етапом тренувального процесу;

б) повноц нним процесом в дновлення;

в) врегульованими процесами втоми в дновлення;

г) швидк стю процесу втоми;

д) вс в дпов д в рн .

2. Не викликають ознак втоми:

а) мал середн навантаження;

б) значн велик навантаження;

в) середн значн навантаження

г) т льки мал навантаження;

д) т льки середн навантаження.

3. У стан явного стомлення:

а) навантаження не нада тренувального ефекту;

б) навантаження п двищу тренован сть;

в) навантаження п дтриму досягнутий р вень тренованост ;

г) навантаження знижу р вень тренованост ;

д) вс в дпов д нев рн .

4. Особлив стю прот кання в дновлювальних процес в п сля тренувальних змагальних навантажень :

а) монохронн сть;

б) гетерохронн сть;

в) ндив дуальн сть;

г) пол морфн сть;

д) гетероморфн сть.

5. До особливостей в дновлення функц й п сля роботи в дносяться:

а) нер вном рний переб г в дновлювальних процес в;

б) фазн сть в дновлення м'язово працездатност ;

в) гетерохронн сть в дновлення р зних вегетативних функц й;

г) неодночасне в дновлення вегетативних функц й, з одного боку, м'язово працездатност , з ншого;

д) вс в дпов д в рн .

6. До в дновлювальних засоб в в дносяться:

а) педагог чн , медико-б олог чн , психолог чн ;

б) педагог чн , медичн , б олог чн ;

в) ф з олог чн , медичн , психолог чн ;

г) д агностичн , функц ональн , б олог чн ;

д) медичн , д агностичн , функц ональн .

7. Рац он спортсмена повинен:

а) в дпов дати енерговитратам в даний момент часу;

б) м стити продукти як тваринного, так рослинного походження;

в) м стити продукти т льки тваринного походження;

г) м стити продукти т льки рослинного походження;

д) вс в дпов д в рн .

8. Рац он спортивного харчування для цикл чних вид в спорту повинен м стити:

а) 20-25% б лка, 20-25% жиру, до 50% вуглевод в в д загально калор йност ;

б) 10-18% б лка, 37-40% жиру, 48-50% вуглевод в в д загально калор йност ;

в) 10-12% б лка, 27-30% жиру, 58-62% вуглевод в в д загально калор йност ;

г) 5-10% б лка, 27-30% жиру, 50-60% вуглевод в в д загально калор йност ;

д) 10-12% б лка, 17-20% жиру, 58-62% вуглевод в в д загально калор йност .

9. Рац он спортивного харчування для складно-координац йних вид в спорту повинен м стити:

а) 10-12% б лка, 27-30% жиру, 58-62% вуглевод в в д загально калор йност ;

б) 17-18% б лка, до 30% жиру, 52-53% вуглевод в в д загально калор йност ;

в) 12-17% б лка, до 25% жиру, 50-52% вуглевод в в д загально калор йност ;

г) 20% б лка, до 30% жиру, 52-53% вуглевод в в д загально калор йност ;

д) 10-12% б лка, до 30% жиру, 52-53% вуглевод в в д загально калор йност .

10. Рац он спортивного харчування для швидк сно-силових вид в спорту повинен м стити:

а) 20% б лка, 27-30% жиру, 50-53% вуглевод в в д загально калор йност ;

б) 10% б лка, 17-20% жиру, до 50% вуглевод в в д загально калор йност ;

в) до 20% б лка, менше 27% жиру, менше 50% вуглевод в в д загально калор йност ;

г) 5-10% б лка, 30% жиру, 60-63% вуглевод в в д загально калор йност ;

д) 15-17% б лка, 25-30% жиру, 30-35% вуглевод в в д загально калор йност .

11. Не рекоменду ться прийом б лка в к лькост б льше н ж:

а) 2 г/кг;

б) 1,5-2 г/кг;

в) 1 г/кг;

г) 3 г/кг;

д) 2,5 г/кг.

12. Найб льш оптимальний вм ст б лк в тваринного походження у рац он становить:

а) 50-70%;

б) 35-40%;

в) 55-65%;

г) 20-35%;

д) 20-30%.

13. При призначенн в дновлювальних процедур велике значення ма :

а) посл довн сть процедур;

б) тривал сть процедур;

в) к льк сть процедур;

г) дозування процедур;

д) частота процедур.

14. Теплов процедури рекоменду ться проводити:

а) п сля масажу;

б) до масажу;

в) на наступний день п сля масажу.

г) чередуючи з масажем;

д) не ма значення.

15. П д час змагань показано застосування:

а) нетривалих в дновлювальних процедур загального впливу;

б) т льки м сцевих процедур;

в) по днання загальних м сцевих процедур;

г) тривалих в дновлювальних процедур;

д) не ма значення.

16. У п дготовчому пер од показано застосування:

а) нетривалих в дновлювальних процедур загального впливу;

б) т льки м сцевих процедур;

в) по днання загальних м сцевих процедур;

г) тривалих в дновлювальних процедур;

д) не ма значення.

17. В дновлювальн засоби призначаються:

а) спортивним л карем;

б) тренером;

в) самим спортсменом;

г) л карем тренером;

д) л карем загально практики.

18. П дб р в дновлювальних засоб в процедур зд йсню ться в залежност в д:

а) специф ки ф зичного навантаження;

б) виду травми;

в) тривалост в дновних процес в;

г) в ку спортсмена;

д) бажання спортсмена.

19. Електросон - це

а) метод впливу на пац нта зм нним магн тним полем низько частоти;

б) метод впливу на пац нта зм нним синусо дальним струмом;

в) метод впливу на пац нта зм нним магн тним полем високо частоти;

г) метод впливу на пац нта мпульсами пост йного струму;

д) метод психорелаксац .

20. Синусо дальн модульован струми - це

а) метод впливу на пац нта мпульсами пост йного струму;

б) метод впливу на пац нта зм нним синусо дальним струмом;

в) метод впливу на пац нта зм нним магн тним полем високо частоти.

г) метод впливу на пац нта зм нним магн тним полем низько частоти;

д) метод психорелаксац .

21. Індуктотерм я - це

а) метод впливу на пац нта мпульсами пост йного струму;

б) метод впливу на пац нта зм нним синусо дальним струмом;

в) метод впливу на пац нта зм нним магн тним полем високо частоти.

г) метод впливу на пац нта зм нним магн тним полем низько частоти;

д) метод психорелаксац .

22. Вплив на тканини пост йного струму мало сили (до 50 мА) низько напруги (до 30-60 Вт), контактним методом з застосуванням л карських препарат в зд йсню ться застосуванням:

а) лазеротерап ;

б) магн тотерап ;

в) л карського електрофорезу.

г) ндуктотерм ;

д) УФО.

23. При застосуванн гальваногрязел кування л кувальну грязь п д гр вають до температури:

а) 25-30° С;

б) 38-40° С;

в) 45-55° С.

г) 42-44° С;

д) 55-60° С.

24. УФО не проводиться спортсменам високо квал ф кац в пер од нтенсивних ф зичних навантажень з причини:

а) опром нення веде до зниження муноглобул н в класу IgA, IgM, IgG;

б) опром нення веде до п двищення муноглобул н в класу IgA, IgM, IgG;

в) опром нення не вплива на ф зичну працездатн сть спортсмена;

г) опром нення веде до зниження спортивно працездатност ;

д) опром нення веде до зниження мунного статусу спортсмена.

25. Грязьов апл кац застосовуються при травмах захворюваннях опорно-рухового апарату. Температура грязьових апл кац й повинна бути не вище:

а) 35° С;

б) 45° С;

в) 55° С;

г) 65° С;

д) не б льше 35° С.

26. Тривал сть грязьових апл кац й становить:

а) 5-7 хвилин;

б) 10-15 хвилин;

в) 20-40 хвилин;

г) 15-30 хвилин;

д) 30-45 хвилин.

27. Інфрачервоне випром нювання проника в тканини на глибину:

а) 0,5-1 см;

б) 1-2 см;

в) 1-3 см;

г) 1-4 см;

д) 1-5 см.

28. Довжина хвил при нфрачервоному випром нюванн становить:

а) 120-250 нм;

б) 380-460 нм;

в) 400-760 нм;

г) 520-870;

д) 750-920 нм.

29. Інтенсивн сть випром нювання при лазеротерап визнача ться:

а) щ льн стю потоку потужност (Вт/см2);

б) щ льн стю потоку енерг (Дж/см2);

в) вс в дпов д в рн ;

г) не ма в рно в дпов д ;

д) залежить в д типу апарата, що використову ться.

30. При вплив низькочастотного магн тного поля терм чний ефект:

а) виражений;

б) не виражений;

в) практично в дсутн й;

г) терм чний ефект обумовлений тривал стю процедури;

д) терм чний ефект обумовлений к льк стю процедури

31. Температура прохолодного душу повинна бути:

а) 18-20° С;

б) 21-25° С;

в) 26-30° С;

г) 31-36° С;

д) 37-38° С.

32. Температура теплого душа повинна бути не б льше:

а) 18-20° С;

б) 21-25° С;

в) 26-30° С;

г) 31-36° С;

д) 37-38° С.

33. Р зниця температур при призначенн контрастно ванни повинна становити:

а) не менше 1-2° С;

б) не менше 5-6° С;

в) не менше 6-8° С;

г) не менше 5-10° С;

д) не менше 10-15° С.

34. При призначенн киснево ванни воду штучно насичують киснем до концентрац :

а) 10-15 мг/л;

б) 15-25 мг/л;

в) 25-30 мг/л;

г) 30-40 мг / л;

д) 40-50 мг / л.

35. Концентрац я емульс скипидарно ванни становить:

а) 5-15 мл на 200 л води;

б) 15-25 мл на 200 л води;

в) 25-35 мл на 200 л води;

г) 35-45 мл на 200 л води;

д) 45-55 мл на 200 л води.

Еталони в дпов д на тести

Тест В рна в дпов дь Тест В рна в дпов дь Тест В рна в дпов дь Тест В рна в дпов дь 1 Д 11 Г 21 В 31 А 2 А 12 В 22 В 32 Д 3 А 13 А 23 Б 33 Г 4 Б 14 Б 24 А 34 Г 5 В 15 В 25 В 35 Б 6 А 16 В 26 Г 7 А 17 А 27 Б 8 В 18 А 28 В 9 Б 19 Г 29 А 10 А 20 Б 30 В

зм ст

Вступ .. . 3 Ф з олог чн механ зми процес в в дновлення ... 4 Психолог чн та педагог чн засоби в дновлення працездатност спортсмен в

13 Фармаколог чн засоби в дновлення спортивно працездатност . 17 Застосування загартовування, як в дновлювального засобу . 31 Харчування, як фактор в дновлення працездатност ... .. 38 Ф з отерап я, як фактор в дновлення працездатност ... . 46 Г дро- бальнеотерап я в комплекс в дновлювальних засоб в спортсмен в .

54 Питання для самоконтролю ..... 63 Тести 65

Ориг нал-макет п дготовлено на кафедр ф зично реаб л тац , спортивно медицини, ф звиховання здоров`я ЗДМУ

Тиражування - кафедра ф зично реаб л тац , спортивно медицини, ф звиховання здоров`я ЗДМУ

69035, м. Запор жжя, пр. Маяковського, 26

73